CELEX: 62006CJ0427
Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa
EY 13 artikla
Direktiivi 2000/78/EY
Ammatillinen lisäeläkejärjestelmä, jonka mukaan entisen työntekijän yli 15 vuotta nuoremmalla leskellä ei ole oikeutta leskeneläkkeeseen
Ikään perustuva syrjintä
Liittymäkohta yhteisön oikeuteen

Ennakkoratkaisupyyntö koskee EY 13 artiklan, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (
EYVL L 303, s. 16
) ja yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain Bartsch ja ammatillista lisäeläkejärjestelmää hoitava eläkekassa Bosch und Siemens Hausgeräte (BSH) Altersfürsorge GmbH (jäljempänä BSH Altersfürsorge) ja jossa on kyse siitä, että viimeksi mainittu on evännyt Bartschilta leskeneläkkeen.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Yhteisön säännöstö
Direktiivin 2000/78 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tämän direktiivin tarkoituksena on luoda yleiset puitteet uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi jäsenvaltioissa.”
Saman direktiivin 6 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Sen estämättä, mitä 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että ikään perustuvaa erilaista kohtelua ei pidetä syrjintänä, jos sillä on kansallisen lainsäädännön puitteissa objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltu, erityisesti työllisyyspoliittinen, työmarkkinoita tai ammatillista koulutusta koskeva oikeutettu tavoite, ja jos tämän tavoitteen toteuttamiskeinot ovat asianmukaiset ja tarpeen.
Tällaista erilaista kohtelua voi olla erityisesti:
a)
erityisten työhönpääsyä ja ammatillista koulutusta koskevien ehtojen sekä työehtojen, myös irtisanomis- ja palkkaehtojen, käyttöön ottaminen nuorille ja ikääntyville työntekijöille sekä työntekijöille, joilla on huollettavia, heidän työelämään pääsynsä tukemiseksi tai heidän suojelunsa varmistamiseksi,
b)
ikään, ammatilliseen kokemukseen tai palveluajan pituuteen liittyvien vähimmäisehtojen asettaminen työhönpääsylle tai tiettyjen työhön liittyvien etujen saami[selle],
c)
enimmäisiän vahvistaminen työhönoton edellytykseksi kyseisen toimen koulutusvaatimusten perusteella tai jotta työ voisi kestää kohtuullisen ajan ennen eläkkeelle siirtymistä.
2.   Sen estämättä, mitä 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että ikään perustuvana syrjintänä ei pidetä eri ikärajojen vahvistamista ammatillisten sosiaaliturvajärjestelmien eläke- tai työkyvyttömyysetuuksien saamisen edellytykseksi myöskään siinä tapauksessa, että näissä järjestelmissä eri työntekijöille tai työntekijäryhmille vahvistetaan eri ikärajoja, eikä ikäkriteerien käyttämistä näitä järjestelmiä koskevissa vakuutusmatemaattisissa laskelmissa, edellyttäen, että tästä ei aiheudu sukupuoleen perustuvaa syrjintää.”
Direktiivin 18 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan tämä direktiivi oli saatettava osaksi jäsenvaltioiden oikeusjärjestystä viimeistään 2.12.2003. Saman artiklan toisessa kohdassa säädetään kuitenkin seuraavaa:
”Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi hyödyntää 2 joulukuuta 2003 alkavaa kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi, jolloin yhteenlaskettu määräaika on enintään kuusi vuotta. Tässä tapauksessa niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. – –”
Saksan liittotasavalta käytti tätä mahdollisuutta, joten ikään tai vammaisuuteen perustuvaa syrjintää koskevat direktiivin 2000/78 säännökset oli pantava tässä jäsenvaltiossa täytäntöön viimeistään 2.12.2006.
BSH Altersfürsorgen hoitamaa lisäeläkejärjestelmää koskevat suuntaviivat
BSH Altersfürsorgen 1.1.1984 antamien, sen hoitamaa lisäeläkejärjestelmää koskevien suuntaviivojen, sellaisina kuin niitä on sovellettu 1.4.1992 alkaen (jäljempänä suuntaviivat), 6 kohdan 4 alakohdassa määrätään seuraavaa:
”
Eläkkeen edellytys
– –
(4)   Eläkettä (5 kohdan 1 alakohdan b alakohta) maksetaan työsuhteensa aikana – – kuolleen ja odotusajan (2 kohta) täyttäneen työntekijän leskelle, jos ja niin kauan kuin saajalla on oikeus jälkeenjääneen eläkkeeseen (leskeneläke) Saksan lakisääteisen eläkevakuutuksen nojalla. Sama pätee eläkkeensaajan leskeen.
Oikeutta etuuksiin ei ole, jos
a)
leski on yli 15 vuotta nuorempi kuin entinen työntekijä,
– –”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että vuonna 1965 syntynyt Birgit Bartsch solmi vuonna 1986 avioliiton vuonna 1944 syntyneen ja 5.5.2004 kuolleen Max Hubert Bartschin kanssa. Tämä oli 23.2.1988 tekemänsä työsopimuksen perusteella tullut 1.3.1988 Bosch-Siemens Hausgeräte GmbH:n (jäljempänä BSH) palvelukseen, ja hän työskenteli tässä yhtiössä myyjänä kuolemaansa saakka.
BSH:n perustamalla BSH Altersfürsorgella oli Birgit Bartschiin nähden velvollisuus täyttää kuolleen Max Hubert Bartschin ammatillisesta lisäeläkkeestä mahdollisesti johtuvat BSH:n velvoitteet.
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee lisäksi, että Max Hubert Bartschin ja BSH:n väliseen työsuhteeseen sovellettiin suuntaviivoja, muun muassa niiden 6 kohtaa. Pääasian tosiseikat kuuluvat suuntaviivojen 6 kohdan 4 alakohdan toisen alakohdan a alakohdan soveltamisalaan, koska Birgit Bartsch on kuollutta aviomiestään yli 15 vuotta nuorempi.
Aviomiehensä kuoleman jälkeen Bartsch haki BSH Altersfürsorgelta leskeneläkettä suuntaviivojen perusteella.
BSH Altersfürsorge hylkäsi Bartschin hakemuksen, minkä jälkeen tämä nosti kanteen Arbeitsgerichtissa sen toteamiseksi, että BSH Altersfürsorge on velvollinen maksamaan hänelle eläkettä suuntaviivojen mukaisesti. Koska Arbeitsgericht hylkäsi Bartschin kanteen, tämä valitti Landesarbeitsgerichtiin, joka pysytti ensimmäisessä oikeusasteessa annetun tuomion.
Bartsch haki Landesarbeitsgerichtin tuomioon muutosta (Revision) Bundesarbeitsgerichtilta, joka on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
a)
Sisältyykö Euroopan yhteisön primaarioikeuteen sellainen ikään perustuvan syrjinnän kielto, jonka antama suoja jäsenvaltioiden tuomioistuinten on taattava myös silloin, kun mahdollisella syrjivällä kohtelulla ei ole mitään liittymäkohtaa yhteisön oikeuteen?
b)
Jos ensimmäisen kysymyksen a kohtaan vastataan kieltävästi:

syntyykö tällainen liittymäkohta yhteisön oikeuteen EY 13 artiklan kautta tai, jo ennen täytäntöönpanoajan päättymistä, – – direktiivin 2000/78 kautta?
2)
Onko ensimmäiseen kysymykseen annettavasta vastauksesta mahdollisesti seuraava, yhteisön oikeuteen sisältyvä, ikään perustuvan syrjinnän kielto sovellettavissa myös yhtäältä yksityisen työnantajan ja toisaalta tämän palveluksessa olevan työntekijän tai kyseisen työnantajan myöntämän eläkkeen saajan tai tämän lesken välillä?
3)
Jos toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi:
a)
kuuluuko tällaisen ikään perustuvan syrjinnän kiellon piiriin sellainen ammatillinen lisäeläkejärjestelmä, jonka mukaan leskelle ei myönnetä leskeneläkettä, jos hän on yli 15 vuotta nuorempi kuin kuollut entinen työntekijä?
b)
jos kolmannen kysymyksen a kohtaan vastataan myöntävästi:

voiko tällaisen järjestelmän oikeuttamisperusteena olla se, että työnantajalla on intressi rajoittaa ammatillisesta lisäeläkejärjestelmästä seuraavia riskejä?
c)
jos kolmannen kysymyksen b kohtaan vastataan kieltävästi:

onko mahdollisella ikään perustuvan syrjinnän kiellolla ammatillisia lisäeläkkeitä koskevalla oikeudenalalla rajoittamaton taannehtiva vaikutus vai onko se menneisyyden osalta rajallinen, ja jos näin on, millä tavoin?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisen kysymyksensä kahdessa osassa, jotka on tutkittava yhdessä, sisältyykö yhteisön oikeuteen sellainen ikään perustuvan syrjinnän kielto, jonka antama suoja jäsenvaltioiden tuomioistuinten on taattava myös silloin, kun mahdollisella syrjivällä kohtelulla ei ole mitään liittymäkohtaa yhteisön oikeuteen. Jos tähän kysymykseen vastataan kieltävästi, kyseinen tuomioistuin kysyy, syntyykö tällainen liittymäkohta yhteisön oikeuteen pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa EY 13 artiklan kautta tai direktiivin 2000/78 kautta jo ennen sen määräajan päättymistä, jossa kyseessä olevan jäsenvaltion oli pantava tämä direktiivi täytäntöön.
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, että kun kansallinen säännöstö kuuluu yhteisön oikeuden soveltamisalaan, yhteisöjen tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi on saatettu ennakkoratkaisupyyntö, on annettava kansalliselle tuomioistuimelle kaikki tarvittavat tulkinta-ainekset, jotta tämä voi arvioida kyseisen säännöstön yhteensopivuutta yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden kanssa (ks. vastaavasti asia
C-144/04, Mangold, tuomio 22.11.2005, Kok. 2005, s. I-9981
, 75 kohta).
Direktiivi 2000/78 taikka EY 13 artikla eivät kuitenkaan voi luoda liittymäkohtaa yhteisön oikeuden soveltamisalan ja pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen tilanteen välille.
Yhtäältä on todettava, että direktiiviä 2000/78 ei pantu täytäntöön suuntaviivoilla, ja toisaalta Max Hubert Bartsch kuoli ennen kuin se määräaika päättyi, jossa tämä direktiivi oli pantava täytäntöön kyseessä olevassa jäsenvaltiossa.
EY 13 artiklalla, jonka nojalla Euroopan unionin neuvosto voi EY:n perustamissopimuksessa annetun toimivallan rajoissa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ikään perustuvan syrjinnän torjumiseksi, ei voida sellaisenaan saattaa yhteisön oikeuden soveltamisalaan ikään perustuvan syrjinnän kieltämiseksi sellaisia pääasiassa kyseessä olevan kaltaisia tilanteita, joihin ei sovelleta kyseisen artiklan perusteella annettuja toimia eikä etenkään direktiiviä 2000/78 ennen tämän direktiivin täytäntöönpanolle tässä direktiivissä säädetyn määräajan päättymistä.
Toisin kuin komissio väittää, asiassa
C-122/96, Saldanha ja MTS, 2.10.1997 annetulla tuomiolla (Kok. 1997, s. I-5325
) ei voida tukea päätelmää, joka olisi vastakkainen edellisessä kohdassa esitetylle päätelmälle.
Kyseinen tuomio koski EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 12 artikla) soveltamista, ja tässä artiklassa annetaan suoraan oikeus olla joutumatta kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kohteeksi (ks. erityisesti yhdistetyt asiat
C-92/92 ja C-326/92, Phil Collins ym., tuomio 20.10.1993, Kok. 1993, s. I-5145
, Kok. Ep. XIV, s. I-385, 34 kohta) perustamissopimuksen soveltamisalalla.
Tämän osalta yhteisöjen tuomioistuin totesi edellä mainitussa asiassa Saldanha ja MTS antamansa tuomion 22 kohdassa, että pääasian oikeudenkäynnissä oli kysymys sellaisesta etujen suojelemisesta, johon jäsenvaltion kansalaisuuden omaava osakkeenomistaja vetoaa toiseen jäsenvaltioon sijoittautunutta yhtiötä vastaan. Saman tuomion 23 kohdassa yhteisöjen tuomioistuin huomautti siitä, että EY:n perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdassa (josta on muutettuna tullut EY 44 artiklan 2 kohdan g alakohta) neuvostolle ja komissiolle annetaan toimivalta toteuttaa sijoittautumisvapaus sovittamalla tarpeen mukaan yhteen ja pyrkimällä tekemään samanvertaisiksi ne takeet, joita jäsenvaltioissa edellytetään EY:n perustamissopimuksen 58 artiklan toisessa kohdassa (josta on tullut EY 48 artiklan toinen kohta) tarkoitetuilta yhtiöiltä niin yhtiön jäsenten kuin ulkopuolisten etujen turvaamiseksi.
Yhteisöjen tuomioistuin päätteli tästä kyseisessä 23 kohdassa, että sellaiset yhtiöoikeudelliset säännöt, joilla pyritään suojelemaan osakkeenomistajien etuja, kuuluvat ”perustamissopimuksen soveltamisalaan” tämän sopimuksen 6 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla ja että näillä säännöillä ei siis saada millään tavoin syrjiä kansalaisuuden perusteella.
Yhteisön oikeuden sovellettavuus edellä mainitussa asiassa Saldanha ja MTS ei siis johtunut pelkästään siitä, että kyse oli kansalaisuuteen perustuvasta syrjinnästä, vaan se perustui toteamukseen, jonka mukaan kyseessä ollut kansallinen säännöstö kuului perustamissopimuksen soveltamisalaan.
Tämä viimeksi mainittu seikka erottaa lisäksi pääasiassa kyseessä olevan asian edellä mainitusta asiasta Mangold. On nimittäin huomattava, että tässä viimeksi mainitussa asiassa kyseessä olleella kansallisella säännöstöllä pantiin täytäntöön yhteisön direktiivi eli Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28.6.1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/70/EY (
EYVL L 175, s. 43
), jonka kautta kyseinen säännöstö oli siis tullut yhteisön oikeuden soveltamisalaan (ks. em. asia Mangold, tuomion 75 kohta). Pääasiassa kyseessä olevilla suuntaviivoilla sitä vastoin ei panna täytäntöön yhteisön säännöksiä tai määräyksiä.
Ensimmäiseen kysymykseen on vastattava edellä esitetyn perusteella, että yhteisön oikeuteen ei sisälly sellaista ikään perustuvan syrjinnän kieltoa, jonka antama suoja jäsenvaltioiden tuomioistuinten olisi taattava silloin, kun mahdollisella syrjivällä kohtelulla ei ole mitään liittymäkohtaa yhteisön oikeuteen. Tällainen liittymäkohta ei synny EY 13 artiklan kautta eikä pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa myöskään direktiivin 2000/78 kautta ennen sen määräajan päättymistä, jossa kyseessä olevan jäsenvaltion oli pantava tämä direktiivi täytäntöön.
Toinen ja kolmas kysymys
Kun ensimmäiseen kysymykseen annettu vastaus otetaan huomioon, toiseen ja kolmanteen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (suuri jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Yhteisön oikeuteen ei sisälly sellaista ikään perustuvan syrjinnän kieltoa, jonka antama suoja jäsenvaltioiden tuomioistuinten olisi taattava silloin, kun mahdollisella syrjivällä kohtelulla ei ole mitään liittymäkohtaa yhteisön oikeuteen. Tällainen liittymäkohta ei synny EY 13 artiklan kautta eikä pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa myöskään yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY kautta ennen sen määräajan päättymistä, jossa kyseessä olevan jäsenvaltion oli pantava tämä direktiivi täytäntöön.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.