CELEX: 62003CJ0353
Preču zīmes
Direktīva 89/104/EEK
Atšķirtspējas neesamība
Izmantošanas rezultātā iegūta atšķirtspēja
Izmantot kā reģistrētas preču zīmes sastāvdaļu vai kopā ar to

1       Prejudiciālu nolēmumu lūdz par to, kā interpretēt 3. panta 3. punktu Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmajā direktīvā 89/104/EEK,
ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV 1989, L 40, 1. lpp., turpmāk tekstā – “Direktīva”), un
7. panta 3. punktu Padomes 1993. gada 20. decembra Regulā Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp., turpmāk
tekstā – “Regula”).
2       Šis lūgums tika izteikts strīdā starp
Société des produits Nestlé SA
(turpmāk tekstā – “
Nestlé
”) un
Mars UK Ltd
(turpmāk tekstā – “
Mars
”) saistībā ar
Nestlé
iesniegto pieteikumu kā preču zīmi reģistrēt daļu saukļa, kas veido šai sabiedrībai jau piederošu reģistrētu preču zīmi.

Atbilstošās tiesību normas
3       Atbilstoši Direktīvas 2. pantam “[p]reču zīme var sastāvēt no jebkuriem apzīmējumiem, ko var attēlot grafiski, jo īpaši no
vārdiem, ieskaitot personu vārdus, zīmējumiem, burtiem, cipariem, preču vai to iepakojuma formas, ar nosacījumu, ka šādi apzīmējumi
spēj parādīt atšķirību viena uzņēmuma precēm vai pakalpojumiem no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem”.
4       Direktīvas 3. pants ar virsrakstu “Iemesli atteikumam vai spēkā neesamībai” ir formulēts šādi:
“1.      Nereģistrē vai reģistrēšanas gadījumā pasludina par spēkā neesošām:
[..]
b)      preču zīmes, kam nav nekādas atšķirtspējas;
[..].
3.      Preču zīmei neatsaka reģistrāciju vai nepasludina to par spēkā neesošu saskaņā ar 1. punkta [b) apakšpunktu], ja pirms reģistrācijas
pieteikuma datuma un turpmākajā tās lietošanā [izmantošanā] preču zīme ir ieguvusi atšķirtspēju [..].”
5       Regulas 4. pants un 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 3. punkts ir formulēti gandrīz identiski attiecīgi Direktīvas 2. pantam,
3. panta 1. punkta b) apakšpunktam un 3. punktam.

Pamata prāva un prejudiciālais jautājums
6       Reklāmas lozungs “HAVE A BREAK…HAVE A KIT KAT” (“Ieturi pauzi…apēd
Kit Kat
”), kā arī vārdi “KIT KAT” ir preču zīmes, kas Apvienotajā Karalistē reģistrētas attiecībā uz precēm, kuras ietilpst 30. klasē
atbilstoši pārskatītajam un grozītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju
preču zīmju reģistrācijas vajadzībām, proti, attiecībā uz šokolādes izstrādājumiem, konditorejas izstrādājumiem, konfektēm
un cepumiem.
7       1995. gada 28. martā
Nestlé
, šo divu preču zīmju īpašniece, Apvienotajā Karalistē iesniedza preču zīmes “HAVE A BREAK” reģistrācijas pieteikumu 30. klasē.
8
Mars
par šo pieteikumu iesniedza iebildumus, īpaši atsaucoties uz Direktīvas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
9       Pamatojoties uz šo tiesību normu, 2002. gada 31. maijā iebildumi tika pieņemti un reģistrācijas pieteikums tika noraidīts.
10
Nestlé
iesniedza prasību
High Court of Justice
(
England & Wales
),
Chancery Division
. Prasība tika noraidīta ar 2002. gada 2. decembra lēmumu.
11
Nestlé
iesniedza apelācijas sūdzību
Court of Appeal
(
England & Wales
) (
Civil Division
).
12     Attiecībā uz tajā izskatāmās lietas elementiem šī tiesa uzskata, ka teikumam “HAVE A BREAK” nav atšķirtspējas un ka tāpēc
Direktīvas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts principā liedz iespēju šo teikumu reģistrēt kā preču zīmi.
13     Tā uzskata, ka reģistrāciju varētu veikt vienīgi tad, ja, pamatojoties uz Direktīvas 3. panta 3. punktu, pierādītu izmantošanas
rezultātā iegūtu atšķirtspēju.
14     Šī tiesa norāda, ka reģistrācijas pieteikums tika noraidīts, jo teikumu “HAVE A BREAK” galvenokārt izmanto kā reģistrētās
preču zīmes “HAVE A BREAK…HAVE A KIT KAT” sastāvdaļu, nevis kā patstāvīgu preču zīmi.
15     Tā norāda, ka saskaņā ar
Nestlé
viedokli šī koncepcija varētu būtiski ietekmēt tirgus dalībniekus, kas iecerējuši reģistrēt preču zīmes, tostarp tādas, kas
sastāv no formas, jo šādas preču zīmes reti tiek izmantotas atsevišķi.
16     Šī tiesa apgalvo, ka lozungam līdzīgs teikums, kas asociējas ar preču zīmi, var, to atkārtojot, laika gaitā radīt atšķirīgu
un patstāvīgu iespaidu un tādējādi izmantošanas rezultātā iegūt atšķirtspēju.
17     Šādos apstākļos
Court of Appeal
(
England & Wales
) (
Civil Division
) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai preču zīme atšķirtspēju, uz ko atsauce ietverta [Direktīvas] 3. panta 3. punktā un [Regulas] 7. panta 3. punktā, var
iegūt pēc tam, kad šī preču zīme izmantota kā citas preču zīmes sastāvdaļa vai saistībā ar citu preču zīmi, vai šādas izmantošanas
rezultātā?”

Par prejudiciālo jautājumu
18     Ņemot vērā norādes, kas ietvertas lēmumā par prejudiciālā jautājuma uzdošanu, uzdotais jautājums ir jāsaprot tā, ka tas vērsts
tikai uz Direktīvas interpretāciju, jo Regula nav piemērojama pamata prāvas faktiem.
19     Uzdodot jautājumu, iesniedzējtiesa būtībā vēlas zināt, vai Direktīvas 3. panta 3. punktā minēto atšķirtspēju preču zīme var
iegūt, ja šo preču zīmi izmanto kā reģistrētas preču zīmes sastāvdaļu vai kopā ar šo reģistrēto preču zīmi.
20
Nestlé
un Īrijas valdība uzskata, ka atbilstoši Direktīvas 3. panta 3. punktam preču zīme var iegūt atšķirtspēju, ja šo preču zīmi
izmanto kā citas preču zīmes sastāvdaļu vai kopā ar to.
21
Mars
, Apvienotās Karalistes valdība un Eiropas Kopienu Komisija uzskata, ka preču zīme nevar iegūt atšķirtspēju, ja to izmanto
tikai kā citas preču zīmes sastāvdaļu. Tomēr
Mars
un Komisija atzīst, ka tā var iegūt atšķirtspēju, ja preču zīmi izmanto kopā ar citu preču zīmi. Apvienotās Karalistes valdība
apgalvo, ka atšķirtspēju turklāt var iegūt, preču zīmi lietojot kā fizisku elementu.
22     Šajā sakarā ir jāatceras, ka, ievērojot Direktīvas 2. pantu, preču zīmei ir atšķirtspēja, ja tā spēj parādīt atšķirību viena
uzņēmuma precēm vai pakalpojumiem no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem.
23     Saskaņā ar Direktīvas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, preču zīmi nereģistrē vai piereģistrēšanas gadījumā pasludina par
spēkā neesošu, ja tai nav atšķirtspējas.
24     Tomēr Direktīvas 3. panta 3. punkts neparedz minētās normas piemērošanu, ja pirms reģistrācijas pieteikuma datuma un turpmākajā
tās izmantošanā preču zīme ir ieguvusi atšķirtspēju.
25     Tas, vai atšķirtspēja ir pastāvējusi no sākuma, vai arī ir iegūta izmantošanas rezultātā, ir jāvērtē, pirmkārt, saistībā ar
precēm vai pakalpojumiem, attiecībā uz kuriem ir pieteikta preču zīmes reģistrācija, un, otrkārt, saistībā ar to, kāda varētu
būt samērā informēta, uzmanīga un apdomīga attiecīgās preču vai pakalpojumu kategorijas vidusmēra patērētāja uztvere (2002. gada
18. jūnija spriedums lietā C‑299/99
Philips
,
Recueil
, I‑5475. lpp., 59. un 63. punkts).
26     Attiecībā uz atšķirtspējas iegūšanu izmantošanas rezultātā ieinteresētajām personām ir jāspēj identificēt preci vai pakalpojumu
kā tādu, kas ir noteikta uzņēmuma prece vai pakalpojums, pateicoties tam, ka preču zīmi izmanto preču zīmes veidā (iepriekš
minētā sprieduma lietā
Philips
64. punkts).
27     Lai izpildītu šo pēdējo minēto nosacījumu, kas ir pamata prāvas strīda priekšmets, reģistrācijai pieteiktā preču zīme nav
obligāti jāizmanto patstāvīgi.
28     Proti, Direktīvas 3. panta 3. punkts šajā sakarā nenosaka ierobežojumus, paredzot vienīgi preču zīmes “lietošanu [izmantošanu]”.
29     Izteiciens “preču zīmes izmantošana preču zīmes veidā” tāpēc ir jāsaprot kā atsauce tikai uz tādu preču zīmes izmantošanu,
kuras mērķis ir ļaut ieinteresētajām personām identificēt preci vai pakalpojumu kā tādu, ko ražo vai sniedz attiecīgais uzņēmums.
30     Tomēr šāda identifikācija un tādējādi atšķirtspējas iegūšana tāpat var izrietēt gan no tā, ka tiek izmantots kāds elements,
kas ir reģistrētas preču zīmes sastāvdaļa, gan arī no tā, ka atsevišķa preču zīme tiek izmantota kopā ar reģistrētu preču
zīmi. Abos gadījumos pietiek ar to, ka šīs izmantošanas rezultātā ieinteresētās personas ar pieteikto preču zīmi apzīmēto
preci vai pakalpojumu faktiski uztver kā tādu, ko ražo vai sniedz attiecīgais uzņēmums.
31     Ir jāatceras, ka elementi, kas var pierādīt, ka preču zīme ir ieguvusi spēju identificēt attiecīgo preci vai pakalpojumu,
ir jāvērtē visaptveroši un ka šī vērtējuma ietvaros it īpaši var ņemt vērā preču zīmes tirgus daļu, šīs preču zīmes izmantošanas
intensitāti, ģeogrāfisko platību un ilgumu, uzņēmuma šīs preču zīmes popularizēšanai veikto investīciju apjomu, ieinteresēto
personu proporciju, kuras, pateicoties preču zīmei, identificē preci vai pakalpojumu kā tādu, ko ražojis vai sniedzis attiecīgais
uzņēmums, kā arī Tirdzniecības un rūpniecības kameru un citu profesionālo apvienību paziņojumus (1999. gada 4. maija spriedums
apvienotajās lietās C‑108/97 un C‑109/97
Windsurfing Chiemsee
,
Recueil
, I‑2779. lpp., 49. un 51. punkts).
32     Ņemot to visu vērā, uz prejudiciālo jautājumu ir jāatbild, ka atšķirtspēju, uz kuru ir ietverta atsauce Direktīvas 3. panta
3. punktā, preču zīme var iegūt, ja to izmanto kā reģistrētas preču zīmes sastāvdaļu vai kopā ar šo reģistrēto preču zīmi.

Par tiesāšanās izdevumiem
33     Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata lietā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par
tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, izņemot minēto lietas dalībnieku izdevumus, nav
atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (otrā palāta) nospriež:
Atšķirtspēju, uz kuru ir ietverta atsauce Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmās direktīvas 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu
tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm, 3. panta 3. punktā, preču zīme var iegūt, ja to izmanto kā citas preču zīmes sastāvdaļu
vai kopā ar šo citu preču zīmi.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – angļu.