CELEX: 62007CJ0403
Обща митническа тарифа
Комбинирана номенклатура
Тарифно класиране
Позиции 8101 и 8102
Счупване и начупване на пръти от волфрам или от молибден, "получени само чрез синтероване"
Необработен волфрам и молибден, включително прътите, получени само чрез синтероване
Отпадъци и отломки

Преюдициалното запитване се отнася до тълкуването на позиции 8101 и 8102 от Комбинираната номенклатура, намираща се в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 година относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (
ОВ L 256, стр. 1
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 4, стр. 3).
Запитването е отправено в рамките на спор между Metherma GmbH & Co. KG (наричано по-нататък „Metherma“) и Hauptzollamt Düsseldorf (Главна митническа служба Дюселдорф, наричана по-нататък „HZA Düsseldorf“) по повод отказа на последната да уважи искането на Metherma за получаване на разрешение за обработка под митнически контрол на пръти от волфрам или от молибден, получени чрез синтероване, с цел преработването на тези метални пръти в отпадъци и в отломки чрез ръчно счупване.
Правна уредба
Режимът обработка под митнически контрол
Регламент (ЕИО) №°2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 година относно създаване на Митнически кодекс на Общността (
ОВ L 302, стр. 1
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 5, стр. 58), изменен с Регламент (ЕО) №°2700/2000 на Европейския парламент и на Съвета от (
ОВ L 311, стр. 17
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 13, стр. 12, наричан по-нататък-нататък „Митнически кодекс“) установява определен брой икономически митнически режими, един от които е обработката под митнически контрол, уреден с членове 130—136 от него.
Съгласно член 130 от Митническия кодекс:
„Режимът обработка под митнически контрол разрешава допускането на митническата територия на Общността на необщностни стоки за обработка с цел промяна на вида или състоянието им, без да се облагат с вносни сборове или да се подлагат на мерките на търговската политика, като получените в резултат на обработката продукти се допускат за свободно обращение в Общността при заплащане на дължимите за тях вносни сборове. […]“
Член 132 от посочения кодекс предвижда, че „[р]азрешението за обработка под митнически контрол се издава по искане на лицето, което осъществява или нарежда осъществяването на обработката“.
Член 133 от Митническия кодекс гласи:
„Разрешението се издава само:
[…]
д)
когато са изпълнени необходимите условия, за да може режимът да стимулира създаването или развитието на дейност по обработка на стоки в Общността, без с това да засяга основните интереси на производителите на Общността на подобни стоки (да се чете: „подобни стоки (икономически условия)“ […]“.
Член 551, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 година за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент № 2913/92 (
ОВ L 253, стр. 1
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 7, стр. 3), изменен с Регламент (ЕО) № 993/2001 на Комисията от (
ОВ L 141, стр. 1
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 14, стр. 5), предвижда, че „[м]итнически режим за усъвършенстване [другаде в текста: „обработка“] под митнически контрол се прилага за стоки, чието усъвършенстване води до продукти, за които се дължат по-ниски вносни митни сборове от налаганите на същите стоки при внос“.
По силата на член 552, параграф 1, първа алинея от Регламент № 2454/93, изменен с Регламент № 993/2001, във връзка с част А, пореден номер 2 от приложение 76 към същия регламент с измененията към него, приложимите към режима обработка под митнически контрол икономически условия се смятат за изпълнени в случай на редукция на стоки от всякакъв вид до отпадъци и до отломки.
Комбинираната номенклатура
Международната конвенция относно Хармонизираната система за описание и кодиране на стоките, подписана в Брюксел на 14 юни 1983 г., и протоколът за изменението ѝ от са одобрени от името на Общността с Решение 87/369/ЕИО на Съвета от (
ОВ L 198, стр. 1
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 3, стр. 199).
Регламент № 2658/87 създава номенклатура на стоките, наричана „Комбинирана номенклатура“ (по-нататък „КН“), основаваща се на хармонизираната система за описание и кодиране на стоките (наричана по-нататък „ХС“), от която тя възприема шестцифрените позиции и подпозиции, като със седмата и осмата цифра се създават подразделения, характерни само за тази номенклатура.
КН, самостоятелните и условни равнища на митата и допълнителните статистически единици са част от приложение I към този регламент.
Съгласно член 12, параграф 1 от посочения регламент, изменен с Регламент (ЕО) №°254/2000 на Съвета от 31 януари 2000 г. (
ОВ L 28, стр. 16
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 12, стр. 33), Комисията на Европейските общности приема ежегодно регламент, изцяло възпроизвеждащ КН заедно с митническите ставки, получена вследствие мерките, приети от Съвета на Европейския съюз или от Комисията. Упоменатият регламент се прилага от 1 януари на следващата година.
Така считано от 1 януари 2001 г. приложение I към Регламент № 2658/87 се заменя по-специално с приложение към Регламент (ЕО) № 2388/2000 на Комисията от (
ОВ L 264, стр. 1
).
Втората част от КН, както произтича от последния регламент, включва раздел XV, озаглавен „Неблагородни метали и изделия от тези метали“, който се състои от няколко глави, сред които глава 81, озаглавена „Други неблагородни метали; металокерамики; изделия от тези материали“.
Разпоредбите на КН относно волфрама
Позиция 8101 от КН, която се намира в глава 81 от номенклатурата, гласи следното: „Волфрам и изделия от волфрам, включително отпадъците и отломките“. Тя се разделя на две категории, а именно „Прахове“ (подпозиция 81011000) и „Други“.
В редакцията на КН, която произтича от Регламент №°2388/2000, тази последна категория „Други“ включва по-специално подпозиция 810191 със следния текст: „Необработен волфрам, включително прътите, получени само чрез синтероване; отпадъци и отломки“. Самата тази подпозиция се разделя на подпозициите 81019110 и 81019190, които съответно гласят: „Необработен волфрам, включително прътите, получени само чрез синтероване“ и „Отпадъци и отломки“.
Разпоредбите на КН относно молибдена
Позиция 8102 от КН, която също се намира в глава 81 от номенклатурата, гласи: „Молибден и изделия от молибден, включително отпадъците и отломките“ и се разделя на две категории, а именно „Прахове“ (подпозиция 81021000) и „Други“.
В редакцията на КН, която произтича от Регламент №°2388/2000, тази последна категория „Други“ включва подпозицията 810291, която гласи: „Необработен молибден, включително прътите, получени само чрез синтероване; отпадъци и отломки“. Самата тази подпозиция се разделя на подпозиции 81029110 и 81029190, които съответно имат следното съдържание: „Необработен молибден, включително прътите, получени само чрез синтероване“ и „Отпадъци и отломки“.
Тълкуването на КН
Общите правила за тълкуване на КН, намиращи се в част първа, дял I, A от нея, гласят по-специално:
„Класирането на стоките в КН се подчинява на следните принципи.
1.
Текстът на заглавията на разделите, на главите или на подглавите има само индикативна стойност, като класирането се определя законно съгласно текста на позициите и на забележките към разделите или към главите и съгласно следващите правила, когато те не противоречат на посочения по-горе текст на позициите и на забележките.
[…]
6.
Класирането на стоките в подпозициите на една и съща позиция е нормативно определено съгласно текста на тези подпозиции и забележките към подпозициите, както и, mutatis mutandis, съгласно горните правила, при условие че могат да се сравняват само позиции на еднакво ниво. Освен при разпоредби, предвиждащи обратното, за прилагането на това правило се вземат предвид и забележките към разделите и главите“. [неофициален превод]
Съгласно раздел XV, забележка 8, буква a) от КН под „отпадъци и отломки“ се разбират „металните отпадъци и отломки, получени при производството или механичната обработка на метали и изделия от метали, станали напълно неизползваеми като такива в резултат на счупване, рязане, износване или по други причини“. [неофициален превод]
Забележката към подпозициите в глава 81 от КН посочва, че забележка 1 от глава 74 от номенклатурата, дефинираща понятията „пръти, профили, телове, ламарини, ленти, листове и фолио“ се прилага mutatis mutandis към посочената глава 81. Според буква г) от тази забележка 1 под термина „пръти“ се разбира:
„валцуваните, изтеглени или изковани продукти, ненавити, чието плътно и постоянно по цялата им дължина напречно сечение е с формата на кръг, овал, квадрат, правоъгълник, равностранен триъгълник или изпъкнал правилен многоъгълник […]. Продуктите с квадратно, правоъгълно, триъгълно или многоъгълно напречно сечение могат да са със заоблени краища по цялата си дължина. Дебелината на продуктите с правоъгълно напречно сечение […] трябва да превишава 1/10 от широчината. Като такива се считат също така и продуктите със същите форми и размери, получени чрез леене, формоване или синтероване, когато след получаването си те са претърпели по-напреднала обработка от грубо зачистване, стига тази обработка да не придава на тези продукти характера на артикули или изделия, включени другаде.
Същевременно, като мед в необработен вид от № 7403 трябва да се считат прътите и заготовките, чиито краища са били заострени или по друг начин обработени само за улесняване на тяхното въвеждане в машините, предназначени да ги преработват, например във валцдрат (заготовка за валцуване на тел) или на тръби [„профилите“ и „теловете“, както и „ламарините, лентите, листовете и фолиото“, и „тръбите“]“. [неофициален превод]
Обяснителните бележки към ХС
Съветът за митническо сътрудничество, понастоящем Световна митническа организация [наричан по-нататък „СМО“], учреден с подписана в Брюксел на 15 декември 1950 г. международна конвенция, одобрява съгласно установените условия в член 8 от Международната конвенция относно Хармонизираната система за описание и кодиране на стоките обяснителните бележки и съобщенията за класиране, приети от Комитета по ХС. Редакцията на тези бележки към момента на настъпване на фактите по главното производство е резултат от актуализация №°11, извършена през февруари 2001 г. (наричани по-нататък „обяснителните бележки към ХС“).
От обяснителната бележка към ХС относно позиция 81.01 от нея е видно, че молибденът се получава под формата на метал на прах, който се пресова в блокове или в пръти с формата на призма, които на свой ред се подреждат в електрическа пещ във водородна среда. По време на тази последна операция развитата висока температура довежда до сцеплението на праховите частици в твърда и устойчива маса, без да има топене на прътите. След това последните се подлагат на механично коване, после на преработка чрез валцуване или изтегляне в листове, пръти с по-тясно сечение или в телове. Волфрамът служи за производството по-специално на нишки за нажежаеми лампи, но този метал „при все това най-често [се] използва под формата на фероволфрам от глава 72 [от ХС] при производството на специални стомани“.
Последната част на обяснителната бележка към ХС относно посочената позиция 81.01 посочва по-специално, че тази позиция „включва волфрама:
A)
на прах;
Б)
необработен, в насипно състояние, блокове или пръти, получени чрез синтероване, както и в състояние на отпадъци или на отломки (за последните обяснителната бележка към № 72.04);
В)
под формата на полуготови продукти, т.е. пръти, различни от тези, получени само чрез синтероване, лостове, профили, ламарини, ленти, листове или телове;
Г)
под формата на изделия […]“.
Що се отнася до молибдена, от обяснителната бележка към ХС относно позиция 81.02 от нея е видно, че според използвания метод на получаване този метал се представя в компактно състояние или на прах и се обработва по същия метод като използвания за волфрама. Този метал се използва под формата на феромолибден, попадащ в глава 72 от ХС, при производството на стомани. Тази обяснителна бележка също посочва, че тъй като волфрамовата и молибденовата металургия имат много общи черти и употребата на тези метали често е сходна, разпоредбите от последната част от обяснителната бележка към ХС относно позиция 81.01 от нея също са приложими за молибдена.
Обяснителната бележка към ХС относно позиция 72.04 от ХС, озаглавена „Отпадъци и отломки от чугун, желязо или стомана (скрап); отпадъци, отляти на блокове, от желязо или стомана“ гласи следното:
„[…]
Настоящата позиция включва отпадъците и отломките от чугун, желязо или стомана както са определени в забележка 8, буква a) от раздел XV [от ХС].
Тези продукти, известни като скрап, имат много различно естество и обичайно се представят под следните форми:
1)
Отпадъци, получени по време на производството или механичната обработка на чугуна, желязото или стоманата, например стружките, стърготините, изрезките от блокове, заготовки, пръти, профили.
[…]
Настоящата позиция не включва продуктите, които могат да се използват за първична употреба като такива или след поправка, или за друга употреба, нито продуктите, които могат да се преработят в други артикули, без да се извършва извличане на метала […]
Изключени са още:
[…]
в)
Частите, получени от счупване на отливки, слитъци или други първични форми от необработени чугуни и огледални „шпигел“ чугуни […]
[…]“
Спорът по главното производство и преюдициалният въпрос
През октомври 2001 г. Metherma подава искане за разрешение за обработка под митнически контрол на пръти от волфрам или от молибден, получени чрез синтероване, с цел преработване на тези метални пръти в отпадъци и в отломки чрез ръчно счупване. Очевидно е, че това искане почива по-специално на факта, че по силата на КН „отпадъците и отломките“ са освободени от мита, докато приложимите условни равнища на митата към необработените волфрам и молибден, „включително прътите, получени само чрез синтероване“, съответно са 5 % и 3 %.
След като преглежда няколко проби, учреждението за контрол и митническо обучение на Oberfinanzdirektion Köln (Регионална дирекция на финансите Кьолн) стига до извода, че прътите от молибден, получени чрез синтероване, представляват необработен молибден и че не е възможно тези пръти да се преработят в отпадъци или в отломки чрез счупването или нарязването им, щом като могат все още да бъдат използвани, в частност с цел тяхното стопяване.
HZA Düsseldorf се присъединява към това становище и отхвърля представеното искане за разрешение за обработка под митнически контрол за необработен волфрам или молибден, като блокове, пръти или гранули, получени чрез синтероване.
В замяна на това, сезиран с жалба срещу този отказ, Finanzgericht разпорежда на HZA Düsseldorf да издаде исканото разрешение. Finanzgericht постановява, че са изпълнени икономическите условия, на които се подчинява разрешението за обработка под митнически контрол, щом като прътите, получени чрез синтероване, щели да бъдат преработени в отпадъци и в отломки посредством предвиденото ръчно счупване. Всъщност според него счупването на пръти, получени чрез синтероване, което изключва всякаква тяхна последваща преработка в ламарини, пръти или телове, ги прави напълно неизползваеми.
В ревизионната си жалба, подадена пред препращащата юрисдикция, HZA Düsseldorf изтъква, от една страна, че получените чрез синтероване метални пръти не представляват „метални изделия“ по смисъла на забележка 8, буква a) в раздел XV от КН, а необработени продукти. От друга страна, дори след като са били счупени, получените чрез синтероване метални пръти все още представлявали необработен метал.
Според препращащата юрисдикция поисканото от Metherma разрешение за обработка под митнически контрол трябвало да бъде издадено, ако внесените продукти, а именно прътите от волфрам или от молибден, получени само чрез синтероване, представлявали „отпадъци и отломки“ след начупването или счупването им. Пред тази юрисдикция не се оспорвало, че са изпълнени останалите условия за издаването на такова разрешение.
Както изтъква посочената юрисдикция, тя изхожда от принципа, че въпросните метали в тяхната необработена форма не могат да бъдат преработени в отломки посредством начупване или счупване. При счупването на блок, съставен изцяло от волфрам или от молибден, отново можело да се получат частици от този метал в необработена форма, а не отломки.
Тази юрисдикция все пак уточнява, че подпозициите от КН, които налагат условни мита от 5 % за волфрама и от 3 % за молибдена, включват не само тези метали в необработената им форма, а също и прътите, „получени само чрез синтероване“ от споменатите метали.
Следователно се поставял въпросът дали от текста на съответните подпозиции от КН трябва да се заключи, че металните пръти, „получени само чрез синтероване“, въпреки че са получени след първоначална преработка на метала, могат да се приравнят на необработената форма на този метал, което означавало, че дори начупването или счупването не можело да ги сведе до отломки, попадащи в подпозициите от КН, свързани с освобождаване от мита, или обратното, дали от посочения текст следва, че металните пръти, „получени само чрез синтероване“, макар да са споменати в същата подпозиция от КН като необработения метал, са вече „метални изделия“, които могат да станат неизползваеми чрез начупване или счупване.
Ако е трябвало да се възприеме последното тълкуване, препращащата юрисдикция счита, че тогава въпросът бил дали прътите от волфрам или от молибден, „получени само чрез синтероване“, могат да бъдат преработени в отломки посредством начупване или счупване, щом като тази операция изключва тяхната последваща трансформация в ламарини, в пръти или в телове, или единствената възможност за използване, която остава след начупването или счупването, а именно стопяването в рамките на производството на стомана на получените чрез синтероване частици, изключва извода, че предишните пръти вече са напълно „неизползваеми като такива“ по смисъла на забележка 8, буква a) в раздел XV от КН.
При това положение Bundesfinanzhof решава да спре производството и да постави на Съда следния преюдициален въпрос:
„Могат ли „получените само чрез синтероване“ пръти от волфрам или от молибден, попадащи съответно в подпозиции 81019400 и 81029400 от [КН], да се преработят посредством начупване или счупване в отломки, попадащи съответно в подпозиции 81019700 и 81029700 от [КН]?“
По преюдициалния въпрос
Веднага следва да се отбележи, че националното решение, което предвижда обжалваното в главното производство тарифно класиране, е прието при действието на Регламент № 2388/2000. Всъщност от изпратената на Съда преписка е видно, че Metherma подава своето искане за разрешение на 5 октомври 2001 г. и че HZA Düsseldorf го отхвърля на
В това отношение следва да се напомни, че регламент, който установява условията за класиране в тарифна позиция или подпозиция, е с конститутивен характер и не може да има обратно действие (Решение от 28 март 1979 г. по дело Biegi,
158/78, Recueil, стр. 1103
, точка 11 и Решение от по дело CBA Computer,
C-479/99, Recueil, стр. I-4391
, точка 31). Освен това Съдът може да счете за необходимо да вземе предвид разпоредби от общностното право, на които националният съд не се е позовал в своя преюдициален въпрос (вж. в този смисъл Решение от по дело Tissier,
35/85, Recueil, стр. 1207
, точка 9, Решение от по дело Bagli Pennacchiotti,
C-315/88, Recueil, стр. I-1323
, точка 10, Решение от по дело Teckal,
C-107/98, Recueil, стр. I-8121
, точка 39 и Решение от по дело Wiedemann и Funk, C-329/06 и C-343/06, все още непубликувано в Сборника, точка 45).
При това положение, както правилно е предложила Комисията, преюдициалният въпрос трябва да се разгледа не от гледна точка на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1810/2004 на Комисията от 7 септември 2004 година за изменение на приложение I към Регламент № 2658/87 (
ОВ L 327, стр. 1
), както се подразбира от текста на акта за препращане, а от гледна точка на разпоредбите на Регламент № 2388/2000.
Макар да става ясно, че в своите писмени становища Metherma се основава на редакцията на КН, която произтича от Регламент № 1810/2004, това дружество впоследствие изрично приема по време на съдебното заседание пред Съда, че в делото по главното производство се прилага редакцията на КН, произтичаща от Регламент № 2388/2000. По-нататък, по време на това съдебно заседание се приема за безспорно, че с изключение на тяхното номериране и разпределение разпоредбите на тези два регламента са идентични от гледна точка на текста им по отношение на разглежданите в конкретния случай подпозиции от КН. При това положение както писмените, така и устните доводи на Metherma следва да се разбират като отнасящи се до позиции 8101 и 8102 от КН, както произтичат от Регламент № 2388/2000.
Следва също да се отбележи, че въпросните подпозиции са на еднакво ниво и следователно могат да бъдат сравнявани съгласно точка 6 от общите правила за тълкуване на КН.
Предвид гореизложеното преюдициалният въпрос следва да се тълкува като целящ по същество да се установи дали КН, в приложимата ѝ през 2001 г. редакция, т.е. произтичащата от Регламент №°2388/2000, трябва да се тълкува в смисъл, че прътите от волфрам или от молибден, „получени само чрез синтероване“, попадащи съответно в подпозиции 81019110 и 81029110, могат да се преработят чрез начупване или счупване в отломки, попадащи съответно в подпозиции 81019190 и 81029190.
По същество Metherma, основавайки се по-специално на обяснителните бележки към ХС, преди всичко изтъква, че от една страна прътите от волфрам или от молибден, „получени само чрез синтероване“, не могат да се приравнят на въпросните необработени метали и че от друга страна, дори да е трябвало да се приеме, че те могат да се приравнят на тях, те могат да бъдат преработени в отломки чрез начупване или счупване.
Комисията се изразява в обратния смисъл и поддържа, че подобни пръти трябва да се разглеждат като еквивалентни на въпросните необработени метали и че фактът на счупването или на начупването на тези пръти нищо не променя в това отношение. Тази позиция по същество съвпада, както е видно от точка 31 от настоящото решение, с позицията в делото по главното производство, защитавана от HZA Düsseldorf, която не представя становище пред Съда.
Според постоянната практика на Съда, в интерес на правната сигурност и улесняването на проверките, решаващият критерий за тарифното класиране на стоките по правило трябва да се търси в техните обективни характеристики и свойства, определени в текста на позицията от КН и на забележките към разделите или главите (вж. Решение от 1 юли 1982 г. по дело Wünsche,
145/81, Recueil, стр. 2493
, точка 12, Решение от по дело Kawasaki Motors Europe,
C-15/05, Recueil, стр. I-3657
, точка 38 и Решение от по дело FTS International,
C-310/06, Сборник, стр. I-6749
, точка 27).
Освен това предназначението на продукта може да бъде обективен критерий за класиране, доколкото това предназначение е вътрешно присъщо на този продукт, като последното трябва да се прецени в зависимост от обективните характеристики и свойства на продукта (вж. Решение от 1 юни 1995 г. по дело Thyssen Haniel Logistic,
C-459/93, Recueil, стр. I-1381
, точка 13, Решение от по дело Deutsche Nichimen,
C-201/99, Recueil, стр. I-2701
, точка 20 и Решение от по дело Olicom,
C-142/06, Сборник, стр. I-6675
, точка 18).
По-нататък следва да се напомни, че според практиката на Съда обяснителните бележки към КН, изготвени от Комисията, а тези към ХС — от Световната митническа организация, съществено допринасят за тълкуването на обхвата на различните позиции, без обаче да имат задължителна правна сила (вж. Решение от 16 юни 1994 г. по дело Develop Dr. Eisbein,
C-35/93, Recueil, стр. I-2655
, точка 21 и Решение от по дело B.A.S. Trucks,
C-400/05, Recueil, стр. I-311
, точка 28). Ето защо съдържанието на тези бележки трябва да отговаря на разпоредбите на Комбинираната номенклатура и не би могло да променя нейния обхват (Решение от по дело ROSE Elektrotechnik,
C-280/97, Recueil, стр. I-689
, точка 23, Решение от по дело Intermodal Transports,
C-495/03, Recueil, стр. I-8151
, точка 48 и Решение от по дело Possehl Erzkontor,
C-445/04, Recueil, стр. I-10721
, точка 20).
В конкретния случай, що се отнася до въпроса дали пръти от волфрам и молибден, „получени само чрез синтероване“, могат да се приравнят на необработената форма на тези метали, Metherma поддържа най-напред, че думата „необработен“ по-скоро в случая се отнасят до „формите, оформените елементи или оформянето на материалите“.
Това тълкуване не може да се приеме. Всъщност от текста на релевантните в конкретния случай подпозиции от КН и от контекста, в който те се посочват, е видно, че думата „необработен“, както е възпроизведена в тези подпозиции, не препраща към размерите на разглежданите метални предмети, а към тяхното главно необработено състояние. Подобно тълкуване следва по особено ясен начин от някои езикови редакции на Регламент № 2388/2000, като датската („ubearbejdet“), английската („unwrought“), италианската („greggio“), финландската („muokkaamaton“) и шведската („i obearbetad form“) редакция.
Metherma освен това смята, че прътите от волфрам и от молибден, „получени само чрез синтероване“, не могат да се приравнят на необработената форма на тези метали, защото посредством синтероването волфрамът и молибденът придобиват други свойства, които ги превръщат в продукти, и следователно в „метални изделия“.
Наистина предвид обяснителните бележки към ХС относно позиции 81.01 и 81.02 от нея, би могло евентуално да се приеме, че чрез синтероването волфрамът и молибденът на прах придобиват допълнителни свойства — като ковкостта. Това обаче не променя факта, както следва от същите тези бележки, че прътите от волфрам или от молибден, получени само чрез синтероване, са резултат от „сцеплението на праховите частици в твърда и устойчива маса, без да има топене на прътите“. Както следва по-специално от последната част от обяснителната бележка към ХС относно посочената позиция 81.01, при липса на последваща обработка или преработка на такива пръти, фактът, че поради синтероването волфрамът или молибденът не се представят под формата на прах, а под формата на твърда маса, не би могъл сам по себе си да доведе до това въпросните метали да се разглеждат като вече непредставени в тяхната необработена форма, най-малкото за целите на прилагането на КН.
Във всеки случай, както отбелязва Комисията, от самият текст на подпозиции 81019110 и 82019110 от КН към момента на настъпване на фактите по главното производство, е видно, че за целите на КН необработената форма на въпросните метали включвала „прътите, получени само чрез синтероване“. Безспорно е обаче, че такива пръти са предмет на спора по главното производство, както следва от текста на поставения от препращащата юрисдикция въпрос и от точки 32, 35 и 51 от настоящото решение.
Оттук следва, че тъй като прътите от волфрам или от молибден, „получени само чрез синтероване“, съответстват на необработената форма на тези метали за целите съответно на позиции 8101 и 8102 от КН, такива пръти не могат да се разглеждат като попадащи и в обхвата на понятието „изделия от тези метали“ по смисъла на посочените позиции.
Според Metherma обаче, независимо дали спорът по главното производство се отнася до необработената форма на въпросните метали или до изделия от тези метали, това не променя факта, че прътите от волфрам или от молибден, „получени само чрез синтероване“, могат да станат сами по себе си напълно неизползваеми чрез счупване или рязане. Всъщност такива раздробени пръти според Metherma повече не могат да се преработят в ламарини, пръти или телове. Във връзка с последното Metherma се позовава на раздел XV, забележка 8, буква a) от КН, според която под „отпадъци и отломки“ се разбират по-специално метални изделия, станали напълно неизползваеми като такива в резултат на счупване или на рязане.
Доколкото този довод почива на предпоставката, че прътите от волфрам или от молибден, получени само чрез синтероване, в тяхното ненакърнено състояние представляват изделия от тези метали, тя не може да се приеме, защото от точка 54 от настоящото решение следва, че такива пръти се отнасят към необработения волфрам или молибден за целите съответно на позиции 8101 и 8102 от КН.
В този контекст Metherma оспорва тълкуването на препращащата юрисдикция, според което необработен волфрам или молибден по принцип не може да бъде преработен в отпадъци и в отломки. Дружеството от една страна поддържа, препращайки към обяснителната бележка към ХС относно позиция 81.01 от нея, че към необработената форма могат да се приравнят някои твърди форми на въпросните метали, а именно прахови частици, пресовани в блокове или в пръти с формата на призма. От друга страна, отпадъци и отломки можели да се получат и от необработени форми, както следвало от обяснителната бележка към ХС относно позиция 72.04 от последната, според която отпадъците и отломките се представяли под формата на „изрезки от блокове“.
Що се отнася до първия от тези доводи, следва да се напомни, че текстът на разглежданите по главното производство подпозиции от КН се отнася до „необработен[ия волфрам или молибден], включително прътите, получени само чрез синтероване“. Следователно тези метали могат да се представят под необработена форма, различна от получените по този начин пръти. Ето защо изобщо не е изключена възможността частици от волфрамови или молибденови пръти, „получени само чрез синтероване“, да представляват и необработената форма на въпросните метали.
Що се отнася до втория довод, необходимо е да се посочи, че Metherma се основава на избирателен прочит на обяснителната бележка към ХС относно позиция 72.04 от нея. В частност от тази бележка изрично следва, че отломките като изрезките от блокове трябва да са резултат от производството или от механичната обработка на въпросните метали. Ръчното счупване на разглеждания по главното производство необработен волфрам и молибден обаче не съответства на този текст.
Освен това от извадките от обяснителните бележки към ХС относно позиции 81.01 и 81.02 от ХС, възпроизведени в точки 24 и 25 от настоящото решение, следва, че прътите от волфрам или от молибден, получени само чрез синтероване, не съответстват на „продукти“ по смисъла на обяснителната бележка към ХС относно позиция 72.04 от нея, според която категорията отпадъци и отломки не включва продуктите, които могат да бъдат използвани за първична употреба като такива или след поправка, или за друга употреба, нито продуктите, които могат да се преработят в други артикули, без да се извършва извличане на метала. Впрочем дори тезата на Metherma, според която прътите от волфрам или от молибден, получени само чрез синтероване, можели да представляват „продукти“, да е трябвало да бъде приета, от сведенията, представени от препращащата юрисдикция, които не са били оспорени от Metherma, по-специално следва, че начупените пръти, предмет на разглеждане в главното производство, в частност се поддават на леене в рамките на производството на стомана, без да се преминава през извличане на въпросните метали.
Предвид гореизложеното на поставения въпрос следва да се отговори, че КН, намираща се в приложение I към Регламент № 2658/87, в нейната приложима през 2001 г. редакция, а именно произтичащата от Регламент №°2388/2000, трябва да се тълкува в смисъл, че прътите от волфрам или от молибден, „получени само чрез синтероване“, попадат съответно в подпозиции 81019110 и 81029110 от нея. Такива пръти, спадащи към необработената форма на въпросните метали, а не към изделията от тях, не могат да бъдат преработени чрез начупване или счупване в отломки, попадащи съответно в подпозиции 81019190 и 81029190 от посочената КН.
По съдебните разноски
С оглед на обстоятелството, че за страните по главното производство настоящото дело представлява отклонение от обичайния ход на производството пред препращащата юрисдикция, последната следва да се произнесе по съдебните разноски. Разходите, направени за представяне на становища пред Съда, различни от тези на посочените страни, не подлежат на възстановяване.

По изложените съображения Съдът (седми състав) реши:

Комбинираната номенклатура, намираща се в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 година относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа, в нейната приложима през 2001 г. редакция, а именно произтичащата от Регламент (ЕО) №°2388/2000 на Комисията от за изменение на приложение I към Регламент № 2658/87, трябва да се тълкува в смисъл, че прътите от волфрам или от молибден, „получени само чрез синтероване“, попадат съответно в подпозиции 81019110 и 81029110 от нея. Такива пръти, спадащи към необработената форма на въпросните метали, а не към изделията от тях, не могат да бъдат преработени чрез начупване или счупване в отломки, попадащи съответно в подпозиции 81019190 и 81029190 от посочената Комбинирана номенклатура.

Подписи
(
*1
)	Език на производството: немски.