CELEX: 62002CJ0444
Smernica 96/9/ES
Právna ochrana databáz
Pojem databáza
Pôsobnosť práva sui generis
Rozpisy futbalových zápasov
Stávkové hry

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES z 11. marca
1996 o právnej ochrane databáz (Ú. v. ES L 77, s. 20, ďalej len „smernica“).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou Fixtures Marketing Ltd (ďalej len „Fixtures“) a Organismos prognostikon
agonon podosfairou AE (ďalej len „OPAP“). Spor vyplynul zo skutočnosti, že OPAP používal na účely organizovania stávkových
hier informácie získané z rozpisov futbalových zápasov anglickej a škótskej ligy.

Právny rámec
Cieľom smernice je podľa jej článku 1 ods. 1 právna ochrana databáz v akejkoľvek forme. Článok 1 ods. 2 tej istej smernice
definuje databázu ako „zbierku nezávislých diel, údajov alebo iných nezávislých materiálov systematicky alebo metodicky usporiadaných
a individuálne prístupných elektronickými alebo inými prostriedkami.“
Článok 3 smernice upravuje autorskoprávnu ochranu, ktorej predmetom sú „databázy, ktoré predstavujú spôsobom výberu alebo
usporiadaním ich obsahov autorov vlastný duševný výtvor“.
Článok 7 smernice zavádza právo
sui generis
v tomto znení:
„Predmet ochrany
1.      Členské štáty ustanovia pre zostavovateľa databázy, ktorá vykazuje kvalitatívne alebo kvantitatívne podstatný vklad do získania,
overenia, alebo prezentácie jej obsahu, právo zamedziť konaniam spočívajúcim [v –
neoficiálny preklad
] extrakcii alebo reutilizácii celého obsahu databázy alebo kvalitatívne či kvantitatívne vyhodnotenej podstatnej časti z nej.
2.      Na účely tejto kapitoly:
a)      ‚extrakcia‘ znamená trvalý alebo dočasný transfer celého obsahu databázy alebo jej podstatnej časti na ďalší nosič, a to akýmkoľvek
prostriedkom alebo akoukoľvek formou;
b)      ‚reutilizácia‘ znamená akúkoľvek formu sprístupnenia verejnosti celého obsahu databázy alebo jej podstatnej časti rozširovaním
duplikátov, nájmom, priamym prepojením alebo inými formami prenosu. Prvý predaj duplikátu databázy v rámci spoločenstva majiteľom
práva alebo s jeho súhlasom vyčerpáva právo kontrolovať ďalší predaj tohto duplikátu v rámci spoločenstva.
Verejné vypožičiavanie nie je extrakciou alebo reutilizáciou.
3.      Právo uvedené v odseku 1 môže byť prevedené, postúpené alebo poskytnuté na základe zmluvnej licencie.
4.      Právo stanovené v paragrafe [odseku –
neoficiálny preklad
] 1 sa uplatňuje bez ohľadu na to, či databáza spĺňa podmienky ochrany autorským právom alebo inými právami. Uplatňuje sa
tiež bez ohľadu na to, či je obsah takejto databázy chránený autorským právom alebo inými právami. Ochrana databáz podľa práva
podľa odseku 1 sa nedotýka práv týkajúcich sa ich obsahu.
5.      Opakovaná alebo systematická extrakcia alebo reutilizácia nepodstatných častí obsahu databázy zahrňujúca konanie, ktoré je
v rozpore so zvyčajným využívaním databázy alebo ktoré neprimerane poškodzuje oprávnené záujmy zostavovateľa databázy, nie
sú dovolené.“
Smernica bola prebratá do gréckeho práva zákonom č. 2819/2000 (FEK A’ 84/15.3.2000).

Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
Z uznesenia vnútroštátneho súdu vyplýva, že organizátori futbalových súťaží anglickej a škótskej ligy poskytli spoločnosti
Football Fixtures Ltd licenčnou zmluvou právo na používanie údajov z rozpisov ligových zápasov mimo Spojeného kráľovstva.
Spoločnosti Fixtures bolo poskytnuté právo zastupovať nositeľov práv vyplývajúcich z duševného vlastníctva spojených s týmito
rozpismi.
OPAP má v Grécku monopol na organizovanie hazardných hier. Pri svojich činnostiach používa informácie z rozpisov futbalových
zápasov anglickej a škótskej ligy.
Fixtures podal na Monomeles Protodikeio Athinon žalobu proti OPAP z dôvodu, že postupy žalovaného sú zakázané právom
sui generis
, ktorého nositeľom je na základe článku 7 smernice.
Keďže Monomeles Protodikeio Athinon má problémy s výkladom smernice, rozhodol o prerušení konania a položil Súdnemu dvoru
tieto prejudiciálne otázky:
„1)      Čo treba rozumieť pod pojmom ‚databáza‘ a aká je pôsobnosť smernice… a predovšetkým jej článku 7 týkajúceho sa práva
sui generis
?
2)      Sú s prihliadnutím na pôsobnosť smernice rozpisy futbalových zápasov chránené ako databázy, ku ktorým má zostavovateľ právo
sui generis
, a za akých podmienok?
3)      Ako presne dochádza k porušeniu práva k databáze a je toto právo chránené v prípade zmeny obsahu databázy?“

O prejudiciálnych otázkach

O prípustnosti
Fínska vláda namieta prípustnosť návrhu na začatie prejudiciálneho konania. Tvrdí, že uznesenie vnútroštátneho súdu je postihnuté
nepresnosťami pokiaľ ide o právny a skutkový rámec veci samej, čo môže zabrániť Súdnemu dvoru, aby poskytol užitočnú odpoveď
na položené otázky a členským štátom, aby predložili k týmto otázkam náležité pripomienky.
Je potrebné pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry nevyhnutnosť dosiahnutia takého výkladu práva Spoločenstva, ktorý by
bol užitočný pre vnútroštátneho sudcu, vyžaduje, aby tento sudca definoval skutkový a právny rámec položených otázok, alebo
aby aspoň vysvetlil skutkové predpoklady, na ktorých sa tieto otázky zakladajú (rozsudok z 21. septembra 1999, Albany, C‑67/96,
Zb. s. I‑5751, bod 39).
Informácie uvedené v rozhodnutí vnútroštátneho súdu nesmú umožniť iba Súdnemu dvoru, aby dal užitočné odpovede, ale musia
tiež vládam členských štátov, ako aj ďalším oprávneným subjektom poskytovať možnosť predložiť pripomienky v súlade s článkom
20 Štatútu Súdneho dvora ES. Súdny dvor musí dohliadať nad tým, aby táto možnosť bola zachovaná, berúc do úvahy skutočnosť,
že na základe už uvedených ustanovení sú oprávneným subjektom doručované iba rozhodnutia vnútroštátnych súdov (rozsudok Albany,
už citovaný, bod 40).
V danom prípade vyplýva z pripomienok predložených v súlade s článkom 20 Štatútu Súdneho dvora ES účastníkmi konania vo veci
samej a vládami členských štátov, že informácie obsiahnuté v uznesení vnútroštátneho súdu im umožnili pochopiť, že spor vo
veci samej vznikol z toho, že OPAP používa na účely organizácie športových stávkových hier informácie z rozpisov zápasov vypracovaných
profesionálnymi futbalovými ligami a že v tejto súvislosti sa vnútroštátny súd pýta na pojem databáza v zmysle článku 1 ods.
2 smernice, na pôsobnosť a tiež na rozsah práva
sui generis
zavedeného článkom 7 uvedenej smernice.
Uznesenie vnútroštátneho súdu obsahuje upresnenia týkajúce sa vzťahov, ktoré existujú medzi dotknutými futbalovými ligami,
Football Fixtures Ltd a Fixtures, ktoré umožňujú pochopiť, z akého dôvodu sa Fixtures domáha vo veci samej ochrany spojenej
s právom
sui generis
.
Na základe informácií poskytnutých vnútroštátnym súdom Súdny dvor pozná rámec sporu vo veci samej dostatočne na to, aby mohol
podať výklad dotknutých ustanovení Spoločenstva so zreteľom na okolnosti, ktoré sú predmetom tohto sporu.
Z uvedeného vyplýva, že návrh na začatie prejudiciálneho konania je prípustný.

O veci samej
O pojme databáza v zmysle článku 1 ods. 2 smernice
Svojimi prvými dvoma otázkami sa vnútroštátny súd najskôr pýta, aký je obsah pojmu databáza v zmysle článku 1 ods. 2 smernice
a či sa tento pojem vzťahuje na rozpis futbalových zápasov.
Databáza v zmysle smernice je definovaná v článku 1 ods. 2 ako „zbierka nezávislých diel, údajov alebo iných nezávislých materiálov
systematicky alebo metodicky usporiadaných a individuálne prístupných elektronickými alebo inými prostriedkami“.
Ako tvrdia Fixtures a Komisia, viacero skutočností vyjadruje vôľu zákonodarcu Spoločenstva dať pojmu databáza v zmysle smernice
široký obsah, ktorý nie je obmedzený formálnymi, technickými alebo materiálnymi hľadiskami.
Článok 1 ods. 1 smernice uvádza, že táto sa vzťahuje na právnu ochranu databáz „v akejkoľvek forme“.
Hoci návrh smernice Rady o právnej ochrane databáz (Ú. v. ES C 156, s. 4), predložený Komisiou 15. apríla 1992, sa podľa definície
databázy obsiahnutej v článku 1 prvom odseku bode 1) tohto návrhu smernice týkal výlučne elektronických databáz, v priebehu
legislatívneho procesu sa dohodlo, že „ochrana v zmysle tejto smernice môže byť rozšírená i na neelektronické databázy“, ako
to vyplýva z odôvodnenia č. 14 smernice.
Podľa odôvodnenia č. 17 tej istej smernice by mal pojem databáza zahŕňať „zbierky diel, či už literárnych, umeleckých, hudobných
alebo iných, alebo iných materiálov, napr. textov, zvukov, obrazov, čísel, faktov a údajov“. Okolnosť, že dané údaje alebo
materiály sa vzťahujú na športovú disciplínu, nie je prekážkou pre to, aby boli posúdené ako databáza v zmysle uvedenej smernice.
Zatiaľ čo Európsky parlament vo svojom stanovisku z 23. júna 1993 k návrhu smernice Rady o právnej ochrane databáz (Ú. v.
ES C 194, s. 144) navrhol podmieniť kvalifikáciu databázy tým, že zbierka obsahuje „veľký počet“ údajov, diel a iných materiálov,
definícia v článku 1 ods. 2 smernice túto podmienku neuvádza.
S cieľom posúdiť existenciu databázy v zmysle smernice nie je dôležité, či zbierku tvoria materiály pochádzajúce z iného zdroja
alebo iných zdrojov, ako je osoba, ktorá zostavuje túto zbierku, alebo ju tvoria materiály vytvorené touto osobou, prípadne
tieto materiály patria do oboch týchto kategórií.
V rozpore s tvrdením gréckej a portugalskej vlády nemožno zo žiadneho ustanovenia smernice vyvodiť záver, že kvalifikácia
databázy závisí od existencie tvorivej duševnej činnosti autora. Ako zdôrazňuje Komisia, kritérium pôvodnosti sa zdá dôležité
iba pre posúdenie toho, či databáza môže byť chránená autorským právom, pričom túto ochranu zavádza kapitola II smernice,
ako to vyplýva z odôvodnení č. 15 a 16 tejto smernice.
V tejto súvislosti širokého výkladu z rôznych ustanovení smernice vyplýva, že pojem databáza v zmysle smernice nadobúda svoj
osobitý charakter na základe funkčného kritéria.
Zo znenia odôvodnení totiž vyplýva, že vzhľadom na „exponenciálny rast ročného objemu informácií generovaných a spracovaných
vo všetkých oblastiach obchodu a priemyslu“ podľa odôvodnenia č. 10, je právna ochrana založená uvedenou smernicou zameraná
na podporu rozvoja systémov plniacich úlohu „informačných pamäťových“ [uskladnenia –
neoficiálny preklad
] a „postupových systémov“ [spracovávania informácií –
neoficiálny preklad
], ako to vyplýva z odôvodnení č. 10 a 12.
Kvalifikácia databázy je tak najskôr podmienená existenciou zbierky „nezávislých materiálov“, t. j. materiálov, ktoré možno
od seba oddeliť bez toho, aby bola dotknutá hodnota ich informačného, literárneho, umeleckého hudobného alebo iného obsahu.
Z tohto dôvodu sú podľa odôvodnenia č. 17 tejto smernice z jej pôsobnosti vylúčené záznamy audiovizuálnych, kinematografických,
literárnych a hudobných diel.
Kvalifikácia zbierky ako databázy následne predpokladá, že nezávislé základné materiály tejto zbierku sú systematicky alebo
metodicky usporiadané a individuálne prístupne jedným alebo druhým spôsobom. Bez toho, aby bolo toto systematické alebo metodické
usporiadanie viditeľné, podľa odôvodnenia č. 21 smernice táto podmienka znamená, že zbierka je zaznamenaná na pevnom nosiči
akéhokoľvek druhu a obsahuje technický prostriedok ako elektronický, elektromagnetický alebo elektrooptický proces v zmysle
odôvodnenia č. 13 tej istej smernice, alebo iný prostriedok ako index, tabuľku, plán alebo osobitný spôsob zatriedenia, ktoré
umožňujú lokalizáciu každého nezávislého materiálu v databáze.
Táto druhá podmienka umožňuje odlíšiť databázu v zmysle smernice, ktorá je charakterizovaná prostriedkom umožňujúcim opätovné
nájdenie každého zo základných materiálov, od zbierky materiálov, ktorá síce poskytuje informácie, ale neobsahuje prostriedok
spracovávania individuálnych materiálov tvoriacich túto zbierku.
Z predchádzajúceho rozboru vyplýva, že pojem databáza v zmysle článku 1 ods. 2 smernice sa vzťahuje na každú zbierku obsahujúcu
diela, údaje a ďalšie materiály, ktoré možno od seba oddeliť bez toho, aby tým bola dotknutá hodnota ich obsahu, a obsahuje
metódu alebo systém akéhokoľvek charakteru umožňujúci opätovné nájdenie každého z jej základných materiálov.
Vo veci samej dátum, hodina a totožnosť dvoch mužstiev, teda domáci a návštevníci, týkajúce sa futbalového zápasu predstavujú
nezávislé materiály v zmysle článku 1 ods. 2 smernice, pretože majú samostatnú informačnú hodnotu.
Hoci totiž záujem o futbalovú súťaž súvisí s výsledkom rozličných zápasov tejto súťaže, skutočnosťou zostáva, že údaje o dátume,
hodine a totožnosti mužstiev určitého zápasu majú samostatnú hodnotu, pretože poskytujú tretím osobám dôležité informácie.
Spájanie dátumov, hodín a mien futbalových mužstiev súvisiacich so zápasmi rozdielnych dní futbalovej súťaže je za týchto
podmienok zbierkou nezávislých materiálov. Usporiadanie dátumov, hodín a mien mužstiev súvisiacich s rôznymi futbalovými zápasmi
vo forme rozpisu zodpovedá podmienkam systematického alebo metodického usporiadania a podmienkam individuálnej prístupnosti
základných materiálov tohto diela. Ako uviedli grécka a rakúska vláda, skutočnosť, že zostavenie tabuľky zápasov jednotlivých
mužstiev vyplýva z losovania, nemôže spochybniť predchádzajúci rozbor.
Z uvedeného vyplýva, že rozpis futbalových zápasov, ako je ten vo veci samej, je databázou v zmysle článku 1 ods. 2 smernice.
O pôsobnosti práva
sui generis
Vnútroštátny súd sa v rámci prvých dvoch otázok Súdneho dvora ďalej pýta na pôsobnosť ochrany vyplývajúcej z práva
sui generis
v takých súvislostiach, aké existujú vo veci samej.
Článok 7 ods. 1 smernice poskytuje výhodu ochrany poskytovanej právom
sui generis
databázam, ktoré vyhovujú presnému kritériu, t. j. vykazujú kvalitatívne alebo kvantitatívne podstatný vklad do získania,
overenia alebo prezentácie ich obsahu.
V zmysle odôvodnení č. 9, 10 a 12 smernice jej účelom je, ako zdôrazňuje OPAP a grécka vláda, podporiť a chrániť investície
do „pamäťových“ a „postupových“ systémov pracujúcich s údajmi, ktoré prispievajú k rozvoju informačného trhu v súvislostiach
poznamenaných exponenciálnym rastom rozsahu údajov, ktoré sú vytvárané a spracovávané každý rok vo všetkých sektoroch činnosti.
Z toho vyplýva, že pojem vklad do získania, overenia alebo prezentácie obsahu databázy treba vo všeobecnosti chápať ako vklad
určený na zostavenie uvedenej databázy ako takej.
Ako zdôrazňujú OPAP, belgická, rakúska a portugalská vláda, v tejto súvislosti treba pojem vklad do získania obsahu databázy
chápať tak, že označuje prostriedky určené na vyhľadávanie existujúcich nezávislých materiálov a ich zhromažďovanie v uvedenej
databáze, s vylúčením prostriedkov použitých na samotné vytvorenie nezávislých materiálov. Cieľom ochrany poskytovanej právom
sui generis
zavedenej smernicou je podporiť zavádzanie systémov uskladnenia a spracovávania existujúcich informácií, a nie vytvorenie
materiálov, ktoré môžu byť následne zhromaždené v databáze.
Tento výklad potvrdzuje odôvodnenie č. 39 smernice, podľa ktorého je cieľom práva
sui generis
zabezpečiť ochranu proti neoprávnenému privlastneniu výsledkov finančných a odborných investícií vynaložených osobou pri
„získavaní a zhromažďovaní obsahov“ databázy. Ako zdôrazňuje generálna advokátka v bodoch 67 až 72 svojich návrhov, napriek
menším terminologickým rozdielom všetky jazykové znenia tohto odôvodnenia č. 39 svedčia v prospech výkladu, ktorý vylučuje,
aby pojem získanie zahŕňal vytvorenie materiálov obsiahnutých v databáze.
Odôvodnenie č. 19 smernice, podľa ktorého kompilácia niekoľkých záznamov výkonov hudobných diel na CD nepredstavuje dostatočne
podstatnú investíciu potrebnú na poskytnutie ochrany právom
sui generis
, poskytuje dodatočné tvrdenie na podporu tohto výkladu. Vyplýva z neho totiž, že prostriedky, ktoré majú byť použité na samotné
vytvorenie diel alebo materiálov obsiahnutých v databáze, v danom prípade na CD nosiči, nemožno stotožňovať s vkladom do získania
obsahu spomenutej databázy a v dôsledku toho ich nemožno zohľadňovať pri posudzovaní podstatného charakteru vkladu do jej
zostavenia.
Pojem vklad do overenia obsahu databázy musí byť chápaný tak, že sa vzťahuje na prostriedky, ktoré sú určené na kontrolu presnosti
vyhľadávaných materiálov počas zostavovania tejto databázy, ako aj počas doby jej fungovania, s cieľom zaručiť spoľahlivosť
informácií obsiahnutých v uvedenej databáze. Pojem vkladu do prezentácie obsahu databázy dotknutého údaju sa týka prostriedkov,
ktoré sú určené na to, aby databáza plnila funkcie spracovania informácie, t. j. tieto prostriedky sú určené na systematické
alebo metodické usporiadanie materiálov obsiahnutých v tejto databáze, ako aj na zriadenie ich individuálnej prístupnosti.
Vklad do zostavenia databázy môže spočívať v použití ľudských, finančných alebo technických zdrojov a prostriedkov, ale musí
byť kvantitatívne alebo kvalitatívne podstatný. Kvantitatívne posúdenie sa vzťahuje na vyčísliteľné prostriedky a kvalitatívne
posúdenie na úsilie, ktoré nemožno kvantifikovať, akým je duševné úsilie alebo vynaloženie energie, ako to vyplýva z odôvodnení
č. 7, 39 a 40 smernice.
V tejto súvislosti okolnosť, že zostavenie databázy súvisí s výkonom hlavnej činnosti, v rámci ktorej osoba, ktorá zostavuje
databázu, je tiež pôvodcom materiálov obsiahnutých v tejto databáze, nevylučuje sama osebe, že táto osoba sa môže domáhať
ochrany poskytovanej právom
sui generis
, ak preukáže, že získanie uvedených materiálov, ich overenie alebo ich prezentácia v zmysle upresnenom v bodoch 40 až 43
tohto rozsudku boli kvantitatívne alebo kvalitatívne podstatným vkladom, ktorý je samostatný vo vzťahu ku prostriedkom použitým
na vytvorenie týchto materiálov.
V tomto ohľade, aj keď si vyhľadávanie údajov a overovanie ich presnosti v čase zostavovania databázy v zásade nevyžaduje
od osoby, ktorá zostavuje túto databázu, použitie osobitných prostriedkov, pretože ide o ňou vytvorené údaje, ktoré má k dispozícii,
je nepochybné, že zhromažďovanie týchto údajov, ich systematické alebo metodické usporiadanie v databáze, zriadenie individuálnej
prístupnosti a overovanie ich presnosti počas celého obdobia fungovania databázy si môžu vyžadovať kvantitatívne a/alebo kvalitatívne
podstatný vklad v zmysle článku 7 ods. 1 smernice.
Vo veci samej prostriedky, ktoré sú v rámci usporiadania futbalových súťaží určené na stanovenie dátumov, hodín a mužstiev
domácich a návštevníkov a ktoré súvisia so športovými zápasmi rôznych dní súťaže, zodpovedajú, ako to zhodne tvrdia OPAP,
belgická, rakúska a portugalská vláda, vkladu do vytvorenia rozpisu týchto zápasov. Takýto vklad, ktorý sa vzťahuje na samotné
usporiadanie súťaže, je spojený s vytvorením údajov obsiahnutých v dotknutej databáze, t. j. údajov týkajúcich sa každého
zápasu rôznych súťaží. V dôsledku toho sa na vyššie uvedený vklad nevzťahuje článok 7 ods. 1 smernice.
Za týchto podmienok je potrebné overiť, neberúc do úvahy vklad uvedený v predchádzajúcom bode, či získanie, overenie alebo
prezentácia obsahu rozpisu futbalových zápasov vykazujú kvalitatívne alebo kvantitatívne podstatný vklad.
Vyhľadávanie a zhromažďovanie základných údajov rozpisu futbalových zápasov si zo strany profesionálnych líg nevyžaduje osobitné
úsilie. Tieto ligy sú totiž nerozlučne späté s tvorbou uvedených údajov, na ktorej sa zúčastňujú priamo ako subjekty zodpovedné
za usporiadanie futbalových súťaží. Získanie obsahu rozpisu futbalových zápasov si teda nevyžaduje žiadny vklad nezávislý
od vkladu, ktorý si vyžaduje vytvorenie údajov obsiahnutých v tomto rozpise.
Profesionálne futbalové ligy nemusia venovať žiadne osobitné úsilie kontrole presnosti údajov súvisiacich so súťažami počas
zostavenia rozpisu, pretože sa priamo zúčastňujú tvorby týchto údajov. Čo sa týka overenia presnosti obsahu rozpisov zápasov
v priebehu sezóny, táto spočíva, ako to vyplýva z pripomienok predložených Fixtures, v prispôsobení určitých údajov týchto
rozpisov v závislosti od prípadného odloženia zápasu alebo dňa súťaže, o ktorých rozhodnú ligy alebo o ktorých sa rozhodne
po dohode s ligami. Takéto overovanie nemožno považovať za vykazujúce podstatný vklad.
Prezentácia rozpisu futbalových zápasov je tiež úzko spätá so samotným vytvorením základných údajov tohto rozpisu. V dôsledku
toho nemožno túto prezentáciu považovať za vyžadujúcu si vklad nezávislý od vkladu do vytvorenia základných údajov.
Z uvedeného vyplýva, že ani získanie, ani overenie a ani prezentácia obsahu rozpisu futbalových zápasov nevykazujú podstatný
vklad, ktorý môže odôvodniť výhodu ochrany poskytovanej právom
sui generis
, ktorá vyplýva z článku 7 smernice.
Vzhľadom na vyššie uvedené je potrebné odpovedať na prvé dve položené otázky takto:
–        Pojem databáza v zmysle článku 1 ods. 2 smernice sa vzťahuje na akúkoľvek zbierku, ktorá obsahuje diela, údaje alebo ďalšie
materiály, ktoré možno od seba oddeliť bez toho, aby tým bola dotknutá hodnota ich obsahu, a ktorá obsahuje metódu alebo systém
akéhokoľvek charakteru, ktoré umožňujú opätovne nájsť každý z jej základných materiálov.
–        Rozpis futbalových zápasov, ako je ten vo veci samej, je databázou v zmysle článku 1 ods. 2 smernice.
–        Pojem vklad do získania obsahu databázy v zmysle článku 7 ods. 1 sa má chápať ako označujúci prostriedky určené na vyhľadávanie
existujúcich materiálov a na ich zhromažďovanie do uvedenej databázy. Pod pojmom vklad nemožno rozumieť prostriedky použité
na vytvorenie základných materiálov obsahu databázy. V súvislosti s vypracovaním rozpisu zápasov na účel organizácie futbalových
súťaží nie sú vkladom prostriedky určené na stanovenie dátumov, hodín a dvojíc futbalových mužstiev, ktoré sa týkajú rôznych
zápasov týchto súťaží.
Vzhľadom na uvedené nie je potrebné odpovedať na tretiu položenú otázku.

O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo
začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd.
Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov
konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (veľká komora) rozhodol takto:
Pojem databáza v zmysle článku 1 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 96/9/ES z 11. marca 1996 o právnej ochrane
databáz sa vzťahuje na akúkoľvek zbierku, ktorá obsahuje diela, údaje alebo ďalšie materiály, ktoré možno od seba oddeliť
bez toho, aby tým bola dotknutá hodnota ich obsahu, a ktorá obsahuje metódu alebo systém akéhokoľvek charakteru, ktoré umožňujú
opätovne nájsť každý z jej základných materiálov.
Rozpis futbalových zápasov, ako je ten vo veci samej, je databázou v zmysle článku 1 ods. 2 smernice 96/9.
Pojem vklad do získania obsahu databázy v zmysle článku 7 ods. 1 smernice 96/9 sa má chápať ako označujúci prostriedky určené
na vyhľadávanie existujúcich materiálov a na ich zhromažďovanie do uvedenej databázy. Pod pojmom vklad nemožno rozumieť prostriedky
použité na vytvorenie základných materiálov obsahu databázy. V súvislosti s vypracovaním rozpisu zápasov na účel organizácie
futbalových súťaží nie sú vkladom prostriedky určené na stanovenie dátumov, hodín a dvojíc futbalových mužstiev, ktoré sa
týkajú rôznych zápasov týchto súťaží.
Podpisy
*
Jazyk konania: gréčtina.