CELEX: 62009CJ0213
Tullunion
Förordning (EG) nr 1719/2005
Gemensamma tulltaxan
Uppbörd av importtull
Import av bearbetade livsmedel
Svampkonserver
Undernummer KN 2003 10 30
Uppbörd av tilläggsbelopp
Proportionalitetsprincipen

Begäran om förhandsavgörande avser giltigheten av kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 om ändring
av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 286,
s. 1), avseende storleken på det tilläggsbelopp som har fastställts för import, utanför tullkvoterna, av varor hänförliga
till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen som återfinns i denna bilaga.
Begäran har framställts i ett mål mellan Barsoum Chabo och Hauptzollamt Hamburg-Hafen rörande Hauptzollamt Hamburg-Hafens
beslut, vid omprövning, att inte ändra sitt tidigare beslut att med stöd av förordning nr 1719/2005 uppbära tilläggsbelopp.

Tillämpliga bestämmelser
Enligt kapitel 20 avsnitt IV del 2 i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och
statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, s. 1; svensk specialutgåva, område 11, volym 13, s. 22), i
dess lydelse enligt förordning nr 1719/2005 (nedan kallad förordning nr 2658/87), påförs import utanför tullkvoterna av svampar
tillhörande släktet
Agaricus
(champinjoner), som inte är tillfälligt konserverade och genomkokta, hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade
nomenklaturen, en konventionell värdetullsats på 18,4 procent, samt ett tilläggsbelopp i form av en specifik tull på 222 euro
per 100 kg avrunnen nettovikt.
I bilaga 7 till avdelning III del 3 i bilaga I till denna förordning föreskrivs gemenskapstullkvoter motsvarande en kvantitet
på 62 660 ton avrunnen vikt gällande svampar av släktet Agaricus. Inom dessa kvoter påförs import av svampar hänförliga till
undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen enbart en värdetullsats på 23 procent. Kvoterna fördelas mellan leverantörsländerna
på så sätt att den beviljade kvoten till andra länder än Republiken Polen har fastställts till 28 780  ton avrunnen vikt.
Genom kommissionens förordning (EG) nr 1864/2004 av den 26 oktober 2004 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för konserverad
svamp som importeras från tredje land (EUT L 325, s. 30), i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1995/2005
av den 7 december 2005 (EUT L 320, s. 34) (nedan kallad förordning nr 1864/2004), fastställs gemenskapstullkvoter för konserverad
svamp av släktet
Agaricus
, inom vilka import av svampkonserver hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen i princip enbart
påförs en värdetullsats på 23 procent. Av bilaga I till denna förordning framgår att dessa kvoter från och med den 1 januari 2006
gäller en kvantitet på totalt 30 702,5 ton avrunnen nettovikt, varav 23 750 ton beviljas Folkrepubliken Kina.
Uppbörden av dessa tullar och öppnandet av nämnda kvoter utgör ett införlivande i unionsrätten av Europeiska unionens internationella
åtaganden vad avser importen av de aktuella varorna. Dessa åtaganden finns uppräknade i EG:s bindningslista CXL som utgör
en del av Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (nedan kallat GATT 1994), vilket återfinns i bilaga 1 A till avtalet om upprättande
av Världshandelsorganisationen (WTO), undertecknat i Marrakech den 15 april 1994 och godkänt genom rådets beslut 94/800/EG
av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar – vad beträffar frågor som omfattas av dess behörighet
– av de avtal som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (1986–1994) (EGT L 336, s. 1; svensk specialutgåva,
område 11, volym 38, s. 3).
I ovannämnda bilaga 1 A återfinns även jordbruksavtalet (EGT L 336, 1994, s. 22; svensk specialutgåva, område 11, volym 38,
s. 24), vars artikel 4, med rubriken ”Marknadstillträde”, har följande lydelse:
”1. Medgivanden rörande marknadstillträde upptagna i listor avser bindningar och tullnedskärningar och andra åtaganden om
marknadstillträde som anges i dessa.
2. Medlemmarna skall inte upprätthålla, vidta eller återgå till åtgärder av den typ som de har ålagts att ändra till vanliga
tullar … , om inte annat föreskrivs i artikel 5 och bilaga 5.”
I fotnot 1 som omnämns i punkt 2 i ovannämnda artikel föreskrivs följande:
”Dessa åtgärder inkluderar kvantitativa importbegränsningar, variabla importavgifter, minimipriser för import, godtycklig
importlicensiering, icke-tariffära åtgärder som upprätthålls av statshandelsföretag, frivilliga exportbegränsningar, och liknande
åtgärder vid gränsen annat än vanliga tullar vare sig åtgärderna upprätthålls enligt landspecifika undantag från reglerna
i [Allmänna tull- och handelsavtalet 1947] eller inte, dock inte åtgärder upprätthållna enligt betalningsbalansbestämmelser
eller enligt andra allmänna, icke jordbruksspecifika regler i GATT 1994 eller de andra multilaterala handelsavtalen i Bilaga 1
A till … avtalet [om upprättande av WTO].”
Enligt artikel 7.2 i rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (EUT L 169,
s. 1) ska värdetullsatsen på 18,4 procent för import utanför tullkvoterna av svamp hänförlig till undernummer 2003 10 30 i
Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87, med ursprung i Folkrepubliken Kina, vidare sättas ned till
14,9 procent. Det tilläggsbelopp på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som i förekommande fall uppbärs vid sådan import
ska emellertid enligt punkt 5 i denna artikel inte bli föremål för någon nedsättning.

Målet vid den nationella domstolen och giltighetsfrågan
Barsoum Chabo ansökte den 6 mars 2006 om övergång till fri omsättning av 1 000 kartonger innehållande svampkonserver som utanför
tullkvoterna importerats från Folkrepubliken Kina. Eftersom varorna hade deklarerats som hänförliga till undernummer 2003
90 00 i Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87, skedde tullklareringen enbart med tillämpning av
en förmånstullsats på 14,9 procent, enligt nämnda bilaga jämförd med artikel 7.2 i förordning nr 980/2005.
Av det varuklassificeringsintyg som utfärdades framgick emellertid att konserverna egentligen var hänförliga till undernummer
2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen. Genom tulltaxeringsbeslut av den 21 februari 2007 fastställde Hauptzollamt Hamburg-Hafen
därför uppbörd av importtull i efterhand på totalt 27 507,13 euro, med tillämpning av en förmånstullsats på 14,9 procent sammantagen
med ett tilläggsbelopp på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, med stöd av bilaga I till förordning nr 2658/87 jämförd
med artikel 7.2 och 7.5 i förordning nr 980/2005.
Barsoum Chabo ingav den 5 mars 2007 en begäran om omprövning av tulltaxeringsbeslutet. Hauptzollamt Hamburg-Hafen vidhöll
vid omprövning den 7 december 2007 sitt tidigare beslut.
Den 9 januari 2008 väckte Barsoum Chabo talan med yrkande om upphävande av detta beslut vid Finanzgericht Hamburg. Han ansåg
att den importtull som påförts genom beslutet var rättsstridig, i synnerhet eftersom det fastställda beloppet motsvarar ett
importförbud. Hauptzollamt Hamburg-Hafen ansåg däremot att beloppet har sin grund i den gemensamma tulltaxa som ska tillämpas
på varor hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87. Beloppet
utgör en ordinarie tullavgift som inte kan anses motsvara ett importförbud, utan utgör ett legitimt tullskydd.
Finanzgericht Hamburg konstaterade i detta avseende att de ifrågavarande svampkonserverna omfattas av undernummer 2003 10
30 i Kombinerade nomenklaturen, eftersom det rör sig om svampar av släktet
Agaricus
, som inte är tillfälligt konserverade och genomkokta.
Finanzgericht Hamburg hänvisade därefter till EG‑domstolens dom av den 16 oktober 1991 i mål C‑26/90, Wünsche (REG 1991, s. I‑4961),
och av den 4 juli 1996 i mål C‑296/94, Pietsch (REG 1996, s. I‑3409), där domstolen slog fast att storleken på det tilläggsbelopp
som under denna period tillämpades på import av konserverad eller odlad svamp med stöd av reglerna om gemensam organisation
av marknaderna för bearbetade produkter baserade på frukt och grönsaker stred mot proportionalitetsprincipen. Finanzgericht
Hamburg ifrågasatte ,sålunda giltigheten av beloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som fastställts för import,
utanför tullkvoterna, av varor hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning
nr 2658/87.
Eftersom Finanzgericht Hamburg slutligen bedömde att utgången av målet var beroende av frågan huruvida förmånstullsatsen på
14,9 procent, sammantagen med tilläggsbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, var giltig och följaktligen kunde
tillämpas i förevarande fall, beslutade denna domstol att vilandeförklara målet och ställa följande fråga till EU-domstolen:
”Är det tilläggsbelopp på 222 euro per 100 kg nettovikt av varan, som påförs vid import av konserverad svamp tillhörande släktet
Agaricus
(KN‑nummer 2003 10 30), och som grundar sig både på tullsatsen för varor med ursprung i tredjeland och på förmånstullsatsen,
ogiltigt på grund av att det utgör en överträdelse av proportionalitetsprincipen?”

Prövning av giltighetssfrågan
Den hänskjutande domstolen har ställt förevarande fråga för att få klarhet i huruvida det specifika tullbeloppet på 222 euro
per 100 kg avrunnen nettovikt, som är tillämpligt enligt förordning nr 1719/2005 och som uppbärs vid import, utanför den tullkvot
som öppnats genom förordning nr 1864/2004, av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av undernummer 2003
10 30 i Kombinerade nomenklaturen, är giltigt med hänsyn till proportionalitetsprincipen.
Vad gäller domstolsprövningen av villkoren för genomförandet av proportionalitetsprincipen ska unionslagstiftaren tillerkännas
ett stort utrymme för skönsmässig bedömning inom ett område som det i förevarande mål, inom vilket denne ställs inför val
av politisk, ekonomisk och social art och måste göra komplicerade bedömningar. En åtgärd på detta område kan endast förklaras
ogiltig om den är uppenbart oproportionerlig i förhållande till de mål som de behöriga institutionerna eftersträvar (se dom
av den 6 december 2005 i de förenade målen C‑453/03, C‑11/04, C‑12/04 och C‑194/04, ABNA m.fl., REG 2005, s. I‑10423, punkt 69,
samt av den 12 januari 2006 i mål C‑504/04, Agrarproduktion Staebelow, REG 2006, s. I‑679, punkt 36).
De mål som eftersträvas genom den ifrågavarande regleringen måste således först identifieras för att domstolen därefter ska
kunna avgöra huruvida det specifika tullbeloppet i målet vid den nationella domstolen är uppenbart oproportionerligt för att
uppnå dessa mål.
Det ska framhållas att den ifrågavarande regleringen består av flera rättsliga instrument som är ömsesidigt beroende och som
utgör ett allmänt system som är tillämpligt vid import av konserverad svamp tillhörande släktet
Agaricus
som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen. Det omstridda specifika tullbeloppet utgör således endast
en integrerad och oskiljbar beståndsdel av detta system.
Detta system framstår nämligen som resultatet av en interaktion mellan å ena sidan bilaga I till förordning nr 2658/87 och
förordning nr 980/2005, varigenom gemensamma tulltaxan respektive allmänna preferenssystemet inrättas, och å andra sidan förordning
nr 1864/2004 som reglerar tullkvoter. De konventionella och specifika tullbeloppen, vilka fastställs genom tillämpningen av
artikel 7.2 och 7.5 i förordning nr 980/2005, påförs endast på import av konserver med stöd av denna bilaga i den mån importen
sker utanför den tullkvot som öppnats genom förordning nr 1864/2004.
Såsom bland annat framgår av den rättsliga grund på vilken de antagits, omfattas bilaga I till förordning nr 2658/87 samt
förordning nr 980/2005 av unionens gemensamma handelspolitik, och de syften som eftersträvas genom dessa tillhör således detta
område.
Det omstridda specifika tullbeloppet som anges i denna bilaga utgör därmed ett troget införlivande i unionsrätten av unionens
internationella åtaganden vid WTO. Beloppet motsvarar i själva verket det högsta tillåtna belopp som unionen har godtagit
i bindningslistan med medgivanden och åtaganden, som bifogats GATT 1994. Denna lista svarar dessutom mot målet att förbättra
tillträdet till jordbruksmarknaderna för medlemmarna i denna organisation, vilket mål uppställs i jordbruksavtalet och, i
synnerhet, det mål som eftersträvas genom artikel 4 i detta avtal, nämligen att genom ett tullförfarande organisera detta
tillträde på ett öppnare och mer förutsägbart sätt genom kravet på att alla icke-tariffära, och sedermera förbjudna, handelsåtgärder
vid gränsen, i jordbrukssektorn, ska omvandlas till bundna tullar.
Såsom även framgår av den rättsliga grund på vilken den antagits, omfattas förordning nr 1864/2004, som fastställer tullkvoter
för import av svampkonserver från tredjeländer, av den gemensamma jordbrukspolitiken. De syften som eftersträvas genom denna
förordning tillhör således detta område och är knutna till organisationen av den berörda gemensamma marknaden. Syftet med
denna förordning är, såsom bland annat framgår av skäl 10, att säkerställa ett tillräckligt utbud av de aktuella produkterna
till stabila priser på unionsmarknaden, samtidigt som man undviker marknadsstörningar i form av kraftiga prisvariationer och
negativa effekter på unionsproducenterna, som orsakas eller riskerar att orsakas av överdriven import av dessa varor från
tredjeländer.
Förordning nr 1864/2004 svarar även mot målen för den gemensamma handelspolitiken, i den mån, såsom framgår av skäl 1, den
innebär ett införlivande i unionsrätten av unionens internationella åtaganden till följd av jordbruksavtalet, vilka anges
i bindningslistan CXL med medgivanden och åtaganden, att under vissa villkor från och med den 1 juli 1995 öppna gemenskapstullkvoter
för konserver av svamp tillhörande släktet
Agaricus
som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen. Dessa åtaganden beaktas för övrigt i bilaga 7 till avdelning
III i del 3 av bilaga I till förordning nr 2658/87.
Såsom framgår av skäl 9 har förordning nr 1864/2004 dessutom till syfte att fastställa föreskrifter för att säkerställa att
hela tullavgiften enligt gemensamma tulltaxan tas ut för de kvantiteter som överskrider tullkvoterna. Härav följer att det
omstridda specifika tullbeloppet som tillämpas på importen av konserver från tredjeländer utanför de kvoter som beviljas enligt
denna förordning också, i sig, har till syfte – inom den gemensamma jordbrukspolitiken – att genom ekonomiska incitament motverka
denna import och därmed undvika onödiga störningar på gemenskapsmarknaden på grund av överdriven import av dessa konserver.
Det ovannämnda allmänna systemet och följaktligen även det omstridda specifika tullbeloppet eftersträvar således mål såväl
inom den gemensamma handelspolitiken som inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
Domstolens rättspraxis i domarna i de ovannämnda målen Wünsche och Pietsch, vilka den hänskjutande domstolen har hänvisat
till i sin begäran om förhandsavgörande, gäller enbart skyddsåtgärder som unionen vid den tiden självständigt vidtog med stöd
av reglerna om den gemensamma organisationen av marknaderna för bearbetade produkter baserade på frukt och grönsaker inom
ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa mål gällde åtgärder som Europeiska kommissionen hade valt ut bland ett
mycket stort urval av tullåtgärder och icke-tariffära åtgärder vilka antogs kunna uppnå det syfte som eftersträvades med den
gemensamma jordbrukspolitiken.
Påförandet av en tull, såsom den vars belopp ifrågasätts i förevarande fall, utgör däremot den enda åtgärd som unionens institutioner
kunde vidta vad avser importen av de aktuella varorna, i enlighet med unionens internationella åtaganden inom ramen för WTO.
Det följer nämligen av artikel 4 i jordbruksavtalet att alla icke-tariffära handelsbarriärer inom jordbrukssektorn måste avskaffas
och omvandlas till tullar. De högsta tullsatserna har vidare fastställts i WTO-medlemmarnas bindningslistor.
Inom ramen för ovannämnd rättspraxis beaktas emellertid inte de mål som inom den gemensamma handelspolitiken eftersträvas
med den angripna regleringen, som utgör resultatet av unionens internationella åtaganden till följd av de multilaterala förhandlingarna
i Uruguayrundan. Gemensamma tulltaxan är därvid den enda tillgängliga åtgärden för att skydda gemenskapsmarknaden inom denna
sektor från import med ursprung i tredjeländer. Med beaktande av de bestämmelser som är tillämpliga i det nationella målet
kan denna rättspraxis följaktligen inte anses relevant vid prövningen av den aktuella giltighetsfrågan.
För att i förevarande fall avgöra huruvida det omstridda specifika tullbeloppet är giltigt måste domstolen pröva om det utgör
en åtgärd som är uppenbart oproportionerlig för att uppnå de mål som eftersträvas med den ifrågavarande regleringen.
Med hänsyn till den ofrånkomliga komplexiteten av fastställandet, under förhandlingarna vid WTO, av vid vilken nivå en specifik
tull gör att sådan import blir ekonomiskt ofördelaktig, kan det inte påstås att de behöriga unionsinstitutionerna överskred
gränserna för sitt stora utrymme för skönsmässig bedömning på området när unionens maximala tullbelopp fastställdes till 222 euro
per 100 kg avrunnen nettovikt. Detta belopp kan således inte anses vara uppenbart oproportionerligt.
Mot bakgrund av de bestämmelser som är tillämpliga i det nationella målet kan den omständigheten, att effekten av det omstridda
specifika tullbeloppet blev att det blev omöjligt att uppnå ekonomisk vinst vid import utanför tullkvoterna, inte heller innebära
att detta belopp är uppenbart oproportionerligt i förhållande till det eftersträvade målet.
Vad beträffar Barsoum Chabos argument att det omstridda specifika tullbeloppet förhindrar försäljning av svamp från Folkrepubliken
Kina inom unionen, om produktionskostnaden för denna beaktas, framhåller domstolen följande. Enligt principen om mest gynnad
nationsbehandling i artikel 1 i GATT 1994 är det inte tillåtet att fastställa en specifik tull till en nivå som skiljer sig
åt för varje medlem i WTO. Detta argument avseende produktionskostnaderna för svamp med ursprung i en enda medlemsstat i WTO,
i förevarande fall Folkrepubliken Kina, kan således inte anses visa att unionslagstiftaren har överskridit sitt stora utrymme
för skönsmässig bedömning då denna fastställde det specifika tullbeloppet till 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, vilket
tillämpas på import utanför tullkvoterna från samtliga av WTO:s medlemsstater.
Mot bakgrund av samtliga ovanstående överväganden bedömer domstolen att det vid prövningen av den ställda frågan inte har
framkommit någon omständighet som påverkar giltigheten av det specifika tullbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt
som är tillämpligt enligt förordning nr 1719/2005 och som uppbärs vid import, utanför den tullkvot som öppnats genom förordning
nr 1864/2004, av konserverad svamp tillhörande släktet
Agaricus
som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen.

Rättegångskostnader
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma
mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till
domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (tredje avdelningen) följande:
Vid prövningen av den ställda frågan har det inte framkommit någon omständighet som påverkar giltigheten av det specifika
tullbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som är tillämpligt enligt kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005
av den 27 oktober 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen
och om Gemensamma tulltaxan, och som uppbärs vid import av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av
undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen som återfinns i nämnda bilaga, utanför den tullkvot som öppnats genom kommissionens
förordning (EG) nr 1864/2004 av den 26 oktober 2004 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för konserverad svamp som importeras
från tredjeland, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr  1995/2005 av den 7 december 2005.
Underskrifter
*
Rättegångsspråk: tyska.