CELEX: 61982CJ0205
Forenede sager 205
215/82

1 Ved elleve kendelser af 3 . juni 1982 , indgaaet til Domstolen den 11 . august 1982 , har Verwaltungsgericht Frankfurt am Main i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt en raekke praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af forskellige bestemmelser i Raadets forordning nr . 986/68 af 15 . juli 1968 om fastsaettelse af almindelige regler for ydelse af stoette til skummetmaelk og skummetmaelkspulver til foderbrug ( EFT 1968 I , s . 250 ), i Kommissionens forordning nr . 990/72 af 15 . maj 1972 om gennemfoerelsesbestemmelser vedroerende ydelse af stoette til skummetmaelk , der forarbejdes til foderblandinger , og til skummetmaelkspulver bestemt til foderbrug ( EFT 1972 II , s . 414 ) og i Raadets forordning nr . 729/70 af 21 . april 1970 om finansiering af den faelles landbrugspolitik ( EFT 1970 I , s . 196 ) samt vedroerende faellesskabsrettens principper om tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette .
2 Spoergsmaalene er blevet rejst under en raekke retssager , der verserer for Verwaltungsgericht Frankfurt am Main , mellem Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft , der er den kompetente myndighed i Forbundsrepu    blikken Tyskland , for saa vidt angaar udbetaling af stoette til forarbejdning af skummetmaelkspulver , og en raekke virksomheder , der fremstiller foderblandinger og forhandler mejeriprodukter . Under hovedsagerne har de sagsoegende virksomheder nedlagt paastand om ophaevelse af de af Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft trufne afgoerelser , hvorefter de naevnte virksomheder skal tilbagebetale beloeb , de havde faaet udbetalt som stoette til skummetmaelkspulver i henhold til artikel 10 , stk . 1 , i Raadets forordning nr . 804/68 af 27 . juni 1968 om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter ( EFT 1968 I , s . 169 ) samt i henhold til Raadets og Kommissionens foernaevnte forordninger , nr . 986/68 , henholdsvis nr . 990/72 , og Kommissionens forordning nr . 1624/76 af 2 . juli 1976 om saerlige bestemmelser vedroerende udbetaling af stoette til skummetmaelkspulver , der denatureres eller forarbejdes til foderblandinger paa en anden medlemsstats omraade ( EFT L 180 , s . 9 ).
3 I henhold til de naevnte bestemmelser havde sagsoegerne i hovedsagen oppebaaret stoette til skummetmaelk med henblik paa forarbejdning til blandfoder eller med henblik paa eksport til Italien , hvor en saadan forarbejdning skulle finde sted . Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft har under hovedsagerne gjort gaeldende , at det skummetmaelkspulver , sagsoegerne oppebar stoette til , ikke opfyldte de i faellesskabsforordningerne fastsatte betingelser , for saa vidt som det var fremstillet af varer , der var indkoebt fra virksomheden Milchwerke Auetal-Beyer KG ( herefter benaevnt »Auetal« ).
4 I forbindelse med fremstillingen af skummetmaelkspulver havde Auetal i aarene 1978 og 1979 foruden skummetmaelk anvendt betydelige maengder af et produkt , der indeholdt 56 % vallepulver , 31 % natriumkaseinat og 13 % lactose . Det saaledes fremstillede pulver havde samme indhold af protein , kulhydrater , osv . som skummetmaelkspulver fremstillet af frisk skummetmaelk . Det er under hovedsagen i enkelte tilfaelde omtvistet , hvorvidt og i hvilket omfang sagsoegerne i hovedsagen i forbindelse med den omhandlede forarbejdning eller eksport har anvendt almindeligt skummetmaelkspulver _ modtaget fra Auetal eller fra en anden leverandoer _ eller pulver , der var fremstillet af Auetal efter den ovennaevnte saerlige metode , og som firmaet havde markedsfoert som skummetmaelkspulver .
5 Den nationale ret har lagt til grund , at hverken virksomhederne i den paagaeldende branche eller offentlige laboratorier paa det tidspunkt , da disse begivenheder fandt sted , ved hjaelp af de da saedvanligvis anvendte kemiske analysemetoder var i stand til at fastslaa en forskel mellem det skummetmaelkspulver , der var fremstillet af frisk skummetmaelk , og det pulver , Auetal havde fremstillet ved den omhandlede saerlige metode . Sagsoegerne i hovedsagen har gjort gaeldende , at de ikke kunne opdage , om de i givet fald modtog og anvendte et andet produkt end skummetmaelkspulver fremstillet at frisk skummetmaelk .
6 I maj 1979 opdagede de kompetente tyske myndigheder , at Auetal anvendte denne saerlige fremstillingsmetode . Det er under hovedsagen omtvistet mellem parterne , hvorvidt denne opdagelse kunne og burde vaere sket tidligere , eftersom der allerede paa et tidligere tidspunkt var konstateret visse forhold , som indicerede , at der var tale om usaedvanlige produktionsmetoder . Som foelge af denne opdagelse besluttede Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft at tilbagekalde afgoerelserne om ydelse af stoette samt at kraeve de beloeb tilbagebetalt , som efter Bundesamt ' s opfattelse var udbetalt uretmaessigt paa grundlag af disse afgoerelser , idet myndigheden gjorde gaeldende , at betingelserne for ydelse af stoette _ nemlig at der anvendtes det foreskrevne mindstekvantum skummetmaelkspulver _ ikke var opfyldt , eftersom de sagsoegende virksomheder i hvert fald delvis havde anvendt det af Auetal fremstillede pulver .
7 Sagsoegerne i hovedsagen indbragte de af Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft trufne afgoerelser for Verwaltungsgericht Frankfurt am Main , idet de gjorde gaeldende , at de krav ikke i det foreliggende tilfaelde var opfyldt , som § 48 i forvaltningsloven af 25 . maj 1976 ( Bundesgesetzblatt I , s . 1253 ) opstiller som betingelser for , at der kan ske tilbagekaldelse af en forvaltningsakt gaaende ud paa en pengeydelse samt tilbagesoegning af beloeb udbetalt i henhold til en saadan forvaltningsakt .
8 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main var af den opfattelse , at disse retstvister gav anledning til en raekke spoergsmaal vedroerende fortolkningen af faellesskabsretten . Retten har derfor forelagt Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :
1 . Er et produkt , der bestaar af en forstoevningstoerret blanding af skummetmaelk og et toermaelksprodukt , omfattet af begrebet »skummetmaelks    pulver« , jfr . artikel 1 , litra c ), ( litra d ), i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 472/75 ), i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/68 af 15 . juli 1968 ( EFT 1968 I , s . 250 ), naar dette slutprodukt har samme indhold ( aeggehvide , kulhydrater etc .) som skummetmaelkspulver , der stammer umiddelbart fra den af koen udmalkede maelk?
2.Indebaerer artikel 10 i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 990/72 af 15 . maj 1972 ( EFT 1972 II , s . 414 ) en forpligtelse for medlemsstaternes myndigheder til at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulveret i fremstillingsvirksomheden?
3.Kan tredjemand , herunder en stoettemodtager , stoette ret paa artikel 10 i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 990/72 af 15 . maj 1972 , dvs ., kan stoettemodtageren paaberaabe sig en eventuel forsoemmelse , som myndighederne maatte have udvist , med det resultat , at tilbagesoegning er udelukket?
4.Indeholder faellesskabsretten , navnlig artikel 8 , stk . 1 , i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 729/70 af 21 . april 1970 ( EFT 1970 I , s . 196 ) materielle bevisbyrderegler om spoergsmaalet , hvorvidt der i et konkret tilfaelde uretmaessigt er ydet stoette til skummetmaelk og skummetmaelkspulver til foderbrug i henhold til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/68 og de af Kommissionen i tilslutning hertil udstedte gennemfoerelsesforordninger , eller skal saadanne regler soeges i den nationale ret? Saafremt faellesskabsretten indeholder bevisbyrderegler , oenskes det oplyst , hvilke regler det drejer sig om .
5.Indeholder artikel 8 , stk . 1 , i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 729/70 af 21 . april 1970 en umiddelbar hjemmel for de nationale myndigheder til at tilbagesoege uretmaessigt tildelte stoettebeloeb , saaledes at de faktiske betingelser for tilbagesoegningskravet er udtoemmende reguleret i denne bestemmelse?
6.Saafremt spoergsmaal 5 besvares bekraeftende : Indebaerer bestemmelsen , eventuelt suppleret med uskrevne retsgrundsaetninger i faellesskabsretten , en beskyttelse af stoettemodtagerens berettigede forventning , i bekraeftende fald paa hvilke betingelser og i hvilken udstraekning? Kan stoettemodtageren efter omstaendighederne paaberaabe sig , at berigelsen er bortfaldet , og kan det eventuelt haevdes , at der allerede foreligger en afgivelse af berigelsen derved , at stoettemodtageren har videregivet stoetten gennem sin salgspris? Er tilbagesoegning udelukket , naar myndighederne vidste eller groft uagtsomt var uvidende om , at stoetten blev ydet uretmaessigt?
7.Saafremt spoergsmaal 5 besvares benaegtende : Er det foreneligt med faellesskabsretten , hvis den nationale ret afskaerer tilbagesoegning af uretmaessigt ydede stoettebeloeb ,
_ naar den begunstigede har forventet , at stoettetildelingen stod ved magt , og hans tillid hertil set i forhold til det offentliges interesse i tilbagebetalingen er beskyttelsesvaerdig ( § 48 , stk . 2 , 1.-3 . pkt . i den tyske forvaltningslov af 25 . 5 . 1976 _ BGBl . I , s . 1253 ),
_naar den begunstigede kan paaberaabe sig berigelsens bortfald , medmindre han var bekendt med eller groft uagtsomt var uvidende om de omstaendigheder , som har foert til stoettetildelingens retsstridighed ( § 48 , stk . 2 , 7 . pkt . i forvaltningsloven ),
_naar der er udloebet en frist paa et aar , der loeber fra det tidspunkt , hvor myndighederne har faaet kendskab til de faktiske forhold , som kan begrunde omgoerelsen af en retsstridig stoettetildeling , uanset om den paagaeldende maatte have viden om , at myndighederne havde faaet kendskab til forholdet ( § 48 , stk . 4 , i forvaltningsloven ),
_naar myndighederne vidste eller groft uagtsomt var uvidende om , at stoetten tildeltes uretmaessigt ( § 48 , stk . 2 , 6 . pkt ., i forvaltningsloven , jfr . § 814 i den borgerlige lovbog)?
9 Mens det foerste af disse spoergsmaal drejer sig om betingelserne for ydelse af stoette , vedroerer spoergsmaalene 2-7 forskellige problemer i forbindelse med nationale myndigheders tilbagesoegning af stoette , naar denne er blevet udbetalt , uden at betingelserne herfor var opfyldt . Det bemaerkes , at de principper , der finder anvendelse i sagen , og som skal goere det muligt for den nationale domstol at traeffe afgoerelse i de for den verserende retssager , vil kunne fremstilles bedre , dersom de forelagte spoergsmaal opstilles og behandles i foelgende raekkefoelge :
_ betingelserne for ydelse af stoette ( spoergsmaal 1 );
_anvendelsesomraadet for faellesskabsretten og for national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette ( spoergsmaal 5 og 6 );
_beskyttelsen af den berettigede forventning og af retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette ( spoergsmaal 7 );
_bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette ( spoergsmaal 4 );
_forpligtelsen til at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver i producentvirksomheden ( spoergsmaal 2 og 3 ).
Betingelserne for ydelse af stoette
10 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har i sit foerste spoergsmaal udbedt sig en fortolkning af begrebet »skummetmaelkspulver« , saaledes som dette anvendes i faellesskabsforordningerne om stoette til skummetmaelkspulver , og navnlig i artikel 1 i Raadets forordning nr . 986/68 , for derved at kunne afgoere om et pulver , som det af Auetal fremstillede , opfylder betingelserne for ydelse af stoette .
11 Sagsoegeren Frischli-Milchwerke Holtorf + Schaekel KG har i sine indlaeg  for Domstolen anfoert , at det er den materielle sammensaetning og ikke fremstillingsmaaden , der er afgoerende for begrebet »skummetmaelkspulver« , og det saa meget mere , som det i Faellesskabets mejerier er en almindelig og anerkendt fremgangsmaade at regenerere mejeriprodukter ud fra de bestanddele , de forud er blevet opdelt i .
12 Det bemaerkes i saa henseende , at artikel 1 , litra d ), i Raadets forordning nr . 986/68 definerer skummetmaelkspulver som »maelk . . . i form af pulver« , og samtidig fastlaegger fedt- og vandindholdet . For saa vidt angaar maelk , defineres dette i samme artikels litra a ), som »det af en eller flere koeer udmalkede produkt , som ikke har faaet nogen tilsaetning , og som kun er blevet frataget en del af fedtstofferne« . Det fremgaar af disse definitioner , at et produkt , til hvis fremstilling der er anvendt andre stoffer end det af en eller flere koeer udmalkede produkt , ikke kan vaere genstand for stoette i henhold til den ovenfor omtalte interventionsordning , hvorved den kemiske sammensaetning af de saaledes fremstillede faerdige produkt er uden betydning .
13 Denne fortolkning under hensyn til ordlyden understoettes af maalet med den omhandlede stoetteordning . Inden for rammerne af det interventionssystem , der er indfoert ved Raadets forordning nr . 804/68 , skal stoetten bidrage til at     lette afsaetningen af maelk til den pris , der er fastsat som led i den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter . Det ville vaere i strid med dette maal , dersom stoette til skummetmaelkspulver ogsaa skulle ydes til et produkt fremstillet af raavarer , der enten ikke laengere findes paa markedet for maelk , eller til hvilke der allerede er ydet en lignende stoette under fremstillingen , saaledes som det er tilfaeldet i forbindelse med forarbejdningen af skummetmaelk til kasein og kaseinat i henhold til artikel 11 i Raadets forordning nr . 804/68 .
14 Det foerste spoergsmaal maa derfor besvares med , at et produkt bestaaende af en forstoevningstoerret blanding af skummetmaelk og et pulver sammensat af valle , natriumkaseinat og lactose , ikke er skummetmaelkspulver i henhold til faellesskabsforordningerne om stoette til skummetmaelkspulver og navnlig ikke i henhold til artikel 1 i Raadets forordning nr . 986/68 af 15 . juli 1968 , selv om produktet har samme sammensaetning som skummetmaelkspulver fremstillet af den af koen udmalkede maelk .
Anvendelsesomraadet for faellesskabsretten og for national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette
15 Som det fremgaar af de af Verwaltungsgericht Frankfurt am Main fremsatte bemaerkninger , drejer det femte spoergsmaal sig i det vaesentlige om , hvorvidt faellesskabsretten og navnlig artikel 8 , stk . 1 , i Raadets forordning nr . 729/70 af 21 . april 1970 indeholder en umiddelbar hjemmel for de nationale myndigheder til at tilbagesoege uretmaessigt udbetalt stoette , saaledes at de faktiske betingelser for tilbagesoegningskravet udtoemmende er reguleret i denne bestemmelse , eller om en saadan tilbagesoegning skal finde sted i henhold til bestemmelserne i national ret . I bekraeftende fald udbeder retten sig oplysning om graenserne for anvendelsen af national ret .
16 Ved besvarelsen af dette spoergsmaal skal der foerst henvises til de gaeldende faellesskabsretlige bestemmelser og almindelige grundsaetninger , saaledes som de er udviklet i Domstolens praksis .
17 I overensstemmelse med de almindelige principper , som ligger til grund for opbygningen af Faellesskabets institutioner , og som finder anvendelse paa forbindelserne mellem Faellesskabet og medlemsstaterne , paahviler det i henhold til traktatens artikel 5 medlemsstaterne at sikre gennemfoerelsen af faellesskabsbestemmelserne paa deres omraader , isaer inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik . For saa vidt som faellesskabsretten , herunder dens almindelige principper , ikke indeholder faelles forskrifter herom , foelger de nationale myndigheder i forbindelse med gennemfoerelsen af faellesskabsbestemmelserne de formelle og materielle bestemmelser i deres nationale ret , hvorved det imidlertid forudsaettes , som Domstolen allerede fastslog i dommen af 6 . juni 1972 ( Schlueter , sag 94/71 , Sml . 1972 , s . 91 ; org.ref . Recueil s . 307 , praemis 11 ), at denne regel skal vaere forenelig med kravet om en ensartet anvendelse af faellesskabsretten , hvilket er noedvendigt for at undgaa forskelsbehandling af de erhvervsdrivende .
18 I denne forbindelse bestemmer artikel 8 , stk . 1 , i Raadets forordning nr . 729/70 , at medlemsstaterne »i overensstemmelse med de nationale administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser« traeffer de fornoedne foranstaltninger for at forhindre og forfoelge uregelmaessigheder , hvorved EUGFL ' s virksomhed kunne blive forstyrret , samt for at tilbagesoege de beloeb , der er udbetalt paa grund af uregelmaessigheder eller forsoemmelser . Det paahviler foelgelig de kompetente nationale myndigheder at varetage alle de kontrolopgaver , der er noedvendige for at sikre , at stoetten kun tildeles paa de i faellesskabsreglerne fastsatte betingelser , og at enhver overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne sanktioneres paa passende maade . Faellesskabsretten indeholder ikke paa sit nuvaerende udviklingstrin saerlige forskrifter om de nationale myndigheders varetagelse af denne funktion .
19 I overensstemmelse med disse principper har Domstolen gentagne gange fastslaaet ( domme af 5 . 3 . 1980 , Ferwerda , sag 265/78 , Sml ., s . 617 ; af 12 . 6 . 1980 , Lippische Hauptgenossenschaft , sagerne 119 og 126/79 , Sml ., s . 1863 ; af 6 . 5 . 1982 , Fromme , sag 54/81 , Sml ., s . 1449 , og af 6 . 5 . 1982 , BayWa , sagerne 146 , 192 og 193/81 , Sml ., s . 1503 ), at tvister vedroerende tilbagesoegning af beloeb , der er udbetalt med urette i henhold til faellesskabsretten , i mangel af faellesskabsretlige forskrifter skal afgoeres af de nationale retter under anvendelse af disses nationale ret , om end under hensyntagen til de i     faellesskabsretten fastsatte graenser , hvilket vil sige , at de bestemmelser , der gaelder i henhold til national ret , ikke i praksis maa umuliggoere gennemfoerelsen af faellesskabsbestemmelserne , og at anvendelse af den nationale lovgivning ikke maa medfoere forskelsbehandling i forhold til de regler , der gaelder for rent nationale tvister af samme art .
20 Heraf foelger , at artikel 8 , stk . 1 , i forordning nr . 729/70 ikke finder anvendelse paa forholdet mellem interventionsorganerne og de paagaeldende erhvervsdrivende , og at bestemmelsen navnlig ikke giver de nationale myndigheder hjemmel for at fremsaette krav om tilbagebetaling over for modtagerne af uretmaessigt udbetalt stoette , idet saadanne krav er omfattet af national ret .
21 Denne henvisning til national ret kan ganske vist medfoere , at betingelserne for tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette i et vist omfang afviger fra medlemsstat til medlemsstat . Saadanne afvigelser , der i oevrigt er uundgaaelige paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin , kan imidlertid kun forekomme i mindre omfang som foelge af de graenser , Domstolen i sine ovenfor anfoerte domme har fastsat for anvendelsen af national ret .
22 For det foerste maa anvendelsen af national ret ikke begraense faellesskabsrettens raekkevidde og virkning . Dette vil navnlig vaere tilfaeldet , saafremt anvendelsen af national ret i praksis ville umuliggoere tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalte beloeb . Desuden ville det vaere uforeneligt med den pligt , som de nationale myndigheder i henhold til artikel 8 , stk . 1 , i forordning nr . 729/70 har til at tilbagesoege beloeb , der er udbetalt med urette eller paa grund af uregelmaessigheder , at disse myndigheder kunne udoeve et skoen med hensyn til , om det er hensigtsmaessigt at kraeve tilbagebetaling af faellesskabsmidler , der er udbetalt med urette eller paa grund af uregelmaessigheder .
23 For det andet maa anvendelsen af national ret ikke foere til forskelsbehandling sammenholdt med behandlingen af sager angaaende rent nationale , men i oevrigt lignende tvister . Paa den ene side skal de nationale myndigheder herved udvise lige saa stor omhu som i de lignende tilfaelde , der udelukkende drejer sig om haandhaevelsen af nationale retsforskrifter af samme art , og de skal foelge en fremgangsmaade , som ikke goer tilbagesoegningen af de omtalte beloeb     mere vanskelig end i de naevnte lignende tilfaelde . Paa den anden side maa de forpligtelser , der efter national ret paalaegges virksomheder , der i strid med forskrifterne har modtaget oekonomisk stoette i henhold til faellesskabsretten , ikke vaere strengere end dem , der paalaegges virksomheder , der i strid med forskrifterne har modtaget tilsvarende ydelser i henhold til national ret , dog saaledes , at enhver udoevelse af et skoen med hensyn til , om det er hensigtsmaessigt at kraeve tilbagebetaling , som ovenfor omtalt er udelukket . Det forudsaettes , at de to grupper modtagere befinder sig i sammenlignelige situationer , og at der saaledes ikke er objektivt grundlag for at behandle dem forskelligt .
24 Saafremt det i oevrigt viser sig , at forskellene mellem de nationale retsregler kan medfoere hindringer for ligebehandlingen af de erhvervsdrivende i de forskellige medlemsstater eller fremkalde fordrejninger eller skade det faelles markeds funktion , tilkommer det de kompetente faellesskabsinstitutioner at vedtage de bestemmelser , der er noedvendige for at fjerne disse forskelle .
25 Det af Verwaltungsgericht Frankfurt am Main stillede femte spoergsmaal maa derfor besvares med , at de nationale myndigheders tilbagesoegning af beloeb , der med urette er udbetalt som stoette i henhold til faellesskabsbestemmelserne , paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin er omfattet af reglerne i national ret , dog med forbehold af de i faellesskabsretten fastlagte graenser for anvendelsen af national ret .
26 Eftersom det sjette spoergsmaal er blevet forelagt , for saa vidt som det maatte blive fastslaaet , at faellesskabsrettens bestemmelser finder anvendelse i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette , bortfalder spoergsmaalet som indholdsloest paa grund af svaret paa det femte spoergsmaal .
Beskyttelsen af den berettigede forventning og af retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette
27 Det syvende spoergsmaal , som Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har forelagt , drejer sig i det vaesentlige om , hvorvidt de i faellesskabsretten fastsatte graenser for anvendelsen af national ret i givet fald er til hinder for , at der tages hensyn til beskyttelsen af den berettigede forventning og retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig ydet stoette .
28 Det fremgaar af forelaeggelseskendelserne , at Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har forelagt dette spoergsmaal for at kunne afgoere , hvorvidt der er i overensstemmelse med de ovenfor omtalte principper i faellesskabsretten at bringe den tyske forvaltningslovs § 48 i anvendelse paa et tilfaelde som det foreliggende . Med henblik paa beskyttelsen af den berettigede forventning og retssikkerheden bestemmer den omtalte paragraf bl.a .
_ at en ulovlig forvaltningsakt , der tilkender en pengeydelse , ikke kan omgoeres , dersom adressaten har indrettet sig i tillid til forvaltningsakten , og hensynet til denne indrettelse er beskyttelsesvaerdig i forhold til det offentliges interesse i omgoerelsen ;
_at modtageren af en saadan ydelse kan paaberaabe sig berigelsens bortfald i overensstemmelse med den borgerlige rets regler herom , medmindre han kendte eller ved grov uagtsomhed var uvidende om de omstaendigheder , som gjorde ydelsen uretmaessig ;
_at omgoerelsen af en ulovlig forvaltningsakt kun kan ske inden for et aar efter det tidspunkt , hvor myndighederne fik kendskab til de relevante omstaendigheder , medmindre forvaltningsakten er blevet fremkaldt ved svig , trussel eller bestikkelse ;
_at tilbagesoegning af den med urette udbetalte ydelse er udelukket , dersom myndighederne vidste eller ved grov uagtsomhed var uvidende om , at de tildelte ydelsen med urette .
29 De i den omhandlede nationale bestemmelse fastlagte kriterier vedroerende spoergsmaalet om udelukkelse af tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette kan ifoelge Kommissionen i hvert fald for nogles vedkommende komme i strid med princippet om , at anvendelsen af national ret ikke maa begraense faellesskabsrettens raekkevidde og virkning . Dette ville ifoelge Kommissionen navnlig vaere tilfaeldet , dersom tilbagesoegningen af den uretmaessige ydelse alene var mulig inden for en meget kort frist , eller dersom forsaet eller uagtsomhed hos den nationale myndighed i sig selv ville vaere tilstraekkelig til at udelukke tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette .
30 Det bemaerkes foerst , at principperne om beskyttelse af den berettigede forventning og retssikkerheden udgoer en del af Faellesskabets retsorden . Det kan derfor ikke anses som stridende mod denne retsorden , at nationale retsregler beskytter den berettigede forventning og retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt ydet faellesskabsstoette . Det fremgaar endvidere af en gennemgang af medlemsstaternes nationale forskrifter vedroerende omgoerelse af forvaltningsakter og tilbagesoegning af pengeydelser , der uretmaessigt er udbetalt af de offentlige myndigheder , at oensket om paa den ene eller anden maade at sikre en ligevaegt mellem dels princippet om forvaltningens lovlighed , dels princippet om retssikkerhed og beskyttelse af den berettigede forventning er faelles for medlemsstaternes retsordener .
31 Eftersom de nationale myndigheder anvender de samme retsregler og foelger samme fremgangsmaader i forbindelse med tilbagesoegning af faellesskabsstoette , som naar de behandler tilsvarende sager vedroerende rent nationale pengeydelser , kan det i princippet ikke antages , at disse retsregler og fremgangsmaader er i modstrid med de forpligtelser , der paahviler de nationale myndigheder til i medfoer af artikel 8 i forordning nr . 729/70 at tilbagesoege beloeb , der er udbetalt med urette , og at de derfor begraenser faellesskabsrettens virkninger . Dette gaelder navnlig , for saa vidt angaar de grunde til at udelukke tilbagesoegning , der vedroerer myndighedernes egen adfaerd , og som de derfor kan undgaa .
32 Det skal imidlertid tilfoejes , at det princip , hvorefter anvendelsen af den nationale lovgivning skal ske uden forskelsbehandling i forhold til rent nationale sager af samme art , indebaerer , at der fuldt ud skal tages hensyn til Faellesskabets interesser i forbindelse med anvendelsen af en bestemmelse , der _ som § 48 , stk . 2 , foerste punktum , i forvaltningsloven _ fastslaar , at omgoerelsen af en ulovlig forvaltningsakt afhaenger af en afvejning af de forskellige beroerte interesser , nemlig paa den ene side det offentliges interesse i at omgoere forvaltningsakten og paa den anden side beskyttelsen af adressatens berettigede forventning .
33 Det syvende spoergsmaal maa derfor besvares med , at faellesskabsretten ikke er til hinder for , at der i vedkommende nationale lovgivning som kriterier for at udelukke tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette tages hensyn til beskyt    telsen af den berettigede forventning , bortfald af den ugrundede berigelse , den omstaendighed , at et vist tidsrum er forloebet , eller at myndigheden vidste eller paa grund af grov uagtsomhed var uvidende om , at den tildelte stoetten med urette . Dog forudsaettes det herved , at de fastsatte betingelser er de samme som i forbindelse med tilbagesoegning af rent nationale pengeydelser , og at der fuldt ud tages hensyn til Faellesskabets interesser .
Bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette
34 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har i sit fjerde spoergsmaal udbedt sig oplysning om reglerne om bevisbyrden i sager vedroerende tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette .
35 I saa henseende bemaerkes , at spoergsmaalet om bevisbyrden , som ogsaa anfoert af Kommissionen i dennes indlaeg , i sager af den foreliggende art kun opstaar i begraenset omfang . De nationale myndigheder skal foerst ex officio udtoemme alle bevismuligheder med hensyn til , om de i faellesskabsbestemmelserne forudsatte faktiske omstaendigheder foreligger i den enkelte sag . Kun i de tilfaelde , hvor det er umuligt at fastslaa , hvorvidt disse omstaendigheder foreligger , kan der opstaa spoergsmaal om , hvem der baerer risikoen for denne umulighed , og om de nationale myndigheder desuagtet kan retsforfoelge den paagaeldende virksomhed .
36 Med hensyn til spoergsmaalet om , hvilke retsregler der herved finder anvendelse , bemaerkes , at den i artikel 8 , stk . 1 , i forordning nr . 729/70 indeholdte henvisning til national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette ikke sondrer mellem de materielle betingelser for en saadan tilbagesoegning og de processuelle og formelle regler for gennemfoerelsen af tilbagesoegningen . National ret finder derfor anvendelse paa begge disse regelsaet , herunder ogsaa paa bevisbyrdereglerne , med forbehold af de ovenfor omtalte begraensninger , der i saa henseende kan foelge af faellesskabsretten . De i forelaeggelseskendelserne givne oplysninger vedroerende indholdet af de relevante bestemmelser i national ret goer det ikke muligt for Domstolen at udvikle yderligere kriterier til brug ved fortolkningen af faellesskabsretten i denne sammenhaeng .
37 Sagsoegerne Deutsche Milchkontor GmbH , E . Kampffmeyer , Schwarzwaldmilch GmbH og Inntaler Milchfutter GmbH & Co . KG har imidlertid ydermere gjort gaeldende , at faellesskabsretten finder anvendelse paa det skummetmaelkspulver , der blev eksporteret til Italien i henhold til Kommissionens forordning nr . 1624/76 , for saa vidt angaar beviset for , at det eksporterede produkt var i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne . Ifoelge sagsoegerne maa beviset anses for foert derved , at de italienske importoerer for de italienske myndigheder har fremlagt de beviser , der er noedvendige for at opnaa frigivelse af den i vedkommende forordning foreskrevne sikkerhedsstillelse .
38 Det bemaerkes herved , at det , som importoeren i henhold til forordning nr . 1624/76 skal bevise over for myndighederne i indfoerselsmedlemsstaten , er , at han har denatureret eller forarbejdet skummetmaelkspulveret for derved at opnaa , at myndighederne i denne medlemsstat frigiver sikkerheden . Det paagaeldende bevis vedroerer ikke spoergsmaalet om , hvorvidt det skummetmaelkspulver , der er blevet eksporteret med henblik paa denaturering eller forarbejdning , opfylder betingelserne i forordning nr . 986/68 for at kunne oppebaere stoette i udfoerselsmedlemsstaten .
39 Det fjerde spoergsmaal fra Verwaltungsgericht Frankfurt am Main maa derfor besvares med , at spoergsmaalet om bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette afgoeres efter national ret , med forbehold af de graenser , som i saa henseende foelger af faellesskabsretten .
Forpligtelsen til at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver i producentvirksomheden
40 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har endelig i andet og tredje spoergsmaal forespurgt , hvorvidt de nationale myndigheder er pligtige at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver i producentvirksomheden , og om en tilsidesaettelse af en saadan forpligtelse i givet fald kan have til foelge , at tilbagesoegning af de uretmaessigt udbetalte stoettebeloeb er udelukket .
41 Forbundsrepublikken Tysklands og Det forenede Kongeriges regeringer har afvist , at der findes en saadan forpligtelse , idet de har gjort gaeldende , at Kommissionens forordning nr . 990/72 _ hvis artikel 10 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har henvist til i sine spoergsmaal _ udelukkende omhandler denatureringen af skummetmaelkspulver og dettes forarbejdning til blandfoder , men ikke fremstilling heraf .
42 Det bemaerkes i denne forbindelse , at naar en raekke bestemmelser paalaegger de nationale myndigheder en forpligtelse til at gennemfoere visse kontrolforanstaltninger for at sikre overholdelsen af de relevante faellesskabsbestemmelser , jfr . artikel 10 i Kommissionens forordning nr . 990/70 og artikel 8 i Raadets forordning nr . 729/70 , er dette blot en udtrykkelig bekraeftelse af en forpligtelse , der allerede paahviler medlemsstaterne i medfoer af det samarbejdsprincip , der opstilles i traktatens artikel 5 .
43 Medlemsstaterne skal foelgelig gennem passende kontrolforanstaltninger efterproeve , hvorvidt skummetmaelkspulveret opfylder de relevante faellesskabsbestemmelser for derved at sikre , at der ikke udbetales faellesskabsstoette til produkter , der ikke er stoetteberettigede . Det tilkommer den nationale ret at afgoere , hvilke kontrolforanstaltninger der er noedvendige med henblik herpaa , navnlig under hensyn til sagens faktiske omstaendigheder og de tekniske fremgangsmaader , der var til raadighed paa det paagaeldende tidspunkt .
44 Med hensyn til spoergsmaalet om hvilke foelger en tilsidesaettelse af denne kontrolforpligtelse har , for saa vidt angaar tilbagesoegningen af uretmaessig udbetalt stoette , og navnlig spoergsmaalet om , hvorvidt stoettemodtagerne under henvisning hertil kan afvise et krav om tilbagebetaling , bemaerkes , at det foelger af det foran anfoerte vedroerende anvendelsesomraadet for faellesskabsretten og for national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette samt af det anfoerte vedroerende beskyttelsen af den berettigede forventning og retssikkerheden , at disse konsekvenser paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin afhaenger af national ret og ikke af faellesskabsretten . Det tilkommer derfor ogsaa de nationale retter at tage stilling hertil paa grundlag af de relevante nationale retsregler .
45 Det andet og tredje spoergsmaal maa derfor besvares med , at de nationale myndigheder skal kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver ved kontrolbesoeg i producentvirksomheden , dersom en saadan kontrol er noedvendig for at sikre overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne , og det tilkommer den nationale ret at tage stilling til konsekvenserne af en eventuel overtraedelse af denne forpligtelse paa grundlag af de relevante nationale retsregler .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
46 De udgifter , der er afholdt af regeringerne for Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige samt af Kommissionen for De europaeiske     Faellesskaber , som har afgivet indlaeg for Domstolen , kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag , der verserer for den nationale ret , tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( femte afdeling )
vedroerende de spoergsmaal , der er forelagt den af Verwaltungsgericht Frankfurt am Main ved kendelser af 3 . juni 1982 , for ret :
1 . Et produkt bestaaende af en forstoevningstoerret blanding af skummetmaelk og et pulver sammensat af valle , natriumkaseinat og lactose er ikke skummetmaelkspulver i henhold til faellesskabsforordningerne om stoette til skummetmaelkspulver og navnlig ikke i henhold til artikel 1 i Raadets forordning nr . 986/68 af 15 . juli 1968 , selv om produktet har samme sammensaetning som skummetmaelkspulver fremstillet af den af koen udmalkede maelk .
2.Nationale myndigheders tilbagesoegning af beloeb , der med urette er udbetalt som stoette i henhold til faellesskabsbestemmelserne , er paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin omfattet af reglerne i den nationale ret , dog med forbehold af de i faellesskabsretten fastlagte graenser for anvendelsen af national ret .
3.Faellesskabsretten er ikke til hinder for , at der i vedkommende nationale lovgivning som kriterier for at udelukke tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette tages hensyn til beskyttelsen af den berettigede forventning , bortfald af den ugrundede berigelse , den omstaendighed , at et vist tidsrum er forloebet , eller at myndigheden vidste eller paa grund af grov uagtsomhed var uvidende om , at den tildelte stoetten med urette . Dog forudsaettes det herved , at de fastsatte betingelser er de samme som i forbindelse med tilbagesoegning af rent nationale pengeydelser , og at der fuldt ud tages hensyn til Faellesskabets interesser .
4.Spoergsmaalet om bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette afgoeres efter national ret , med forbehold af de graenser , som i saa henseende foelger af faellesskabsretten .
5.De nationale myndigheder skal kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver ved kontrolbesoeg i producentvirksomheden , dersom en saadan kontrol er noedvendig for at sikre overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne . Det tilkommer den nationale ret at tage stilling til konsekvenserne af en eventuel overtraedelse af denne forpligtelse paa grundlag af de relevante nationale retsregler .