CELEX: 62004CJ0129
Közbeszerzés
89/665/EGK irányelv
Közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás
Olyan személyek, akik számára biztosítani kell a jogorvoslati eljárás igénybevételének lehetőségét
Ajánlattevő alkalmi társaság
Ajánlattevő alkalmi társaság egyes tagja önálló jogorvoslati kérelmének benyújtására vonatkozó tilalom
Az »érdekében áll egy közbeszerzési szerződés elnyerése« fogalma

1       Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak
összehangolásáról szóló, 1992. június 18‑i 92/50/EGK tanácsi irányelvvel (HL L 209., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet,
1. kötet, 322. o.) módosított, az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével
kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról
szóló, 1989. december 21‑i 89/665/EGK tanácsi irányelv (HL L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet,
246. o.; a továbbiakban: a 89/665 irányelv) 1. cikkének értelmezésére irányul.
2       A kérelmet az Espace Trianon–Sofibail alkalmi társaság tagjai: az Espace Trianon SA (a továbbiakban: Espace Trianon), a Société
wallonne de location‑financement SA (a továbbiakban: Sofibail), valamint az Office communautaire et régional de la formation
professionnelle et de l’emploi (a továbbiakban: FOREM) közötti jogvitában terjesztették elő, amelynek tárgya egy közbeszerzési
eljárás volt.

Jogi háttér

A közösségi szabályozás
3       A 89/665 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy ‑ a 71/305/EGK, a 77/62/EGK és a 92/50/EGK
irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárást illetően ‑ az ajánlatkérő által hozott határozatot eredményesen
és főként a lehető leggyorsabban felül lehessen vizsgálni a következő cikkekben és különösen a 2. cikk (7) bekezdésében foglalt
feltételeknek megfelelően, valamint azon az alapon, hogy e határozat a közbeszerzések területén megsértette a Közösség jogszabályait
vagy az e szabályokat végrehajtó nemzeti szabályokat.
[…]
(3)      A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább azon személyeknek legyen
lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekében áll vagy állt egy adott árubeszerzésre vagy építési beruházásra
irányuló közbeszerzési szerződés elnyerése, és állítólagos jogsértést szenvedtek, vagy fennáll ennek a kockázata.
[…]”
4       A 89/665 irányelv 2. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) A tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikkben meghatározott jogorvoslati eljárások érdekében hozott intézkedések hatáskört
adjanak:
[…]
b)      a jogellenesen meghozott határozatok megsemmisítésére vagy megsemmisíttetésére, beleértve a diszkriminatív műszaki, gazdasági
vagy pénzügyi előírások eltörlését az ajánlati felhívásból, az ajánlattételhez szükséges dokumentációból, illetve minden egyéb,
a kérdéses szerződés-odaítélési eljárásra vonatkozó dokumentumból
[…]”.
5       Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14‑i
93/37/EGK tanácsi irányelv (HL L 199., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 163. o.) 21. cikke a következőképpen
rendelkezik:
„Több ajánlattevő közösen is tehet ajánlatot. Ilyen esetben az ajánlat megtétele nem köthető meghatározott társasági forma
létrehozásához, azonban a szerződés odaítélése esetén a közös ajánlatot tevő nyertesektől ez megkövetelhető.”

A nemzeti szabályozás
6       A Conseil d’État-ról szóló, 1973. január 12‑i lois coordonnées (az államtanácsról szóló egységes szerkezetbe foglalt törvények,
Moniteur belge,
1973. március 21., 3461. o.) 14. cikkének (1) bekezdése szerint a Conseil d’État rendelkezik hatáskörrel a közbeszerzési szerződések
odaítéléséről szóló határozatok megsemmisítése iránt benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálására.
7       Az egységes szerkezetbe foglalt törvények 19. cikkének (1) bekezdése, amely többek között a megsemmisítés iránti jogorvoslati
jogot szabályozza, a következőképpen rendelkezik:
„[…] megsemmisítés iránti jogorvoslati kérelmet nyújthat be […] a közigazgatási tagozathoz minden fél, aki valamely sérelmet
vagy érdeket igazol, és a kérelmet írásban kell benyújtani a tagozathoz, a Király által meghatározott formában és határidőn
belül”.
8       Ami a keresetindításról szóló határozatot illeti, a Code des sociétés (a gazdasági társaságokról szóló törvény) 522. cikkének
(2) bekezdése a részvénytársaságok (sociétés anonymes) tekintetében a következőket írja elő:
„A társaságot harmadik személyekkel szemben és a bíróság előtt mind felperesként, mind alperesként az igazgatótanács képviseli.
Emellett az alapító okirat felhatalmazhatja az igazgatótanács egy vagy több tagját a társaság önálló vagy együttes képviseletére.
E kikötés harmadik személyekkel szemben hatályos.”
9       A fenti törvény szabályozza a korábban „associations momentanées” névvel jelölt alkalmi társaságok (sociétés momentanées)
jogi helyzetét. Az alkalmi társaságot ugyanezen törvény 47. cikke úgy határozza meg, mint olyan „jogi személyiség nélküli
társaság, amelynek célja egy vagy több meghatározott kereskedelmi ügylet cégnév nélkül történő lebonyolítása”.

Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
10     A FOREM mint ajánlatkérő 1997. szeptember 30‑án ajánlati felhívást tett közzé az
Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
, a Liège‑i Területi Igazgatóság használatára szolgáló „megközelítőleg 6500 m² alapterületű épület tervezése, kivitelezése
és finanszírozása” tárgyában.
11     Az ajánlatok felbontására 1998. február 20‑án került sor. Öt ajánlatot nyújtottak be, ezek között volt az Espace Trianon–Sofibail
alkalmi társaság ajánlata.
12     A FOREM Igazgatótanácsa 1998. december 22‑én egy másik alkalmi társaság, a CIDP‑BPC részére ítélte oda a szerződést. Ugyanezen
igazgatótanács 1999. január 8‑án jóváhagyta az 1998. december 22‑i határozatát. Az odaítélésről szóló határozatot 1999. január 25‑én
kézbesítették az Espace Trianon és a Sofibail részére.
13     E két társaság 1999. február 19‑én, illetve 1999. március 8‑án a FOREM Igazgatótanácsának 1998. december 22‑i és 1999. január
8‑i határozatainak megsemmisítése iránti keresetlevelet nyújtott be.
14     A Conseil d’État az előzetes döntéshozatalra utaló határozatában megállapítja, hogy az Espace Trianonnak a keresetindításról
szóló határozatait nem az igazgatótanács hozta – az alapító okiratnak megfelelően –, hanem az igazgatótanács két tagja. Ezért
azok nem szabályosak. A Conseil d’État ezzel szemben megállapítja, hogy a Sofibailnak a keresetindításról szóló határozatai
nem vitathatók.
15     Mivel e két társaság az ajánlatát az Espace Trianon–Sofibail alkalmi társaság nevében nyújtotta be, és az Espace Trianonnak
a keresetindításról szóló határozatai nem szabályosak, a Conseil d’État – annak megállapítása érdekében, hogy a Sofibail jogorvoslati
kérelmei elfogadhatóak‑e abban az esetben, ha már csak ő vitatja a FOREM Igazgatótanácsának 1998. december 22‑i és 1999. január
8‑i határozatait – felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdéseket terjesztette a Bíróság
elé:
„1)      Ellentétes‑e a […] 89/665/EGK tanácsi irányelv 1. cikkével az olyan nemzeti jogi rendelkezés, mint a Conseil d’État-ról szóló,
1973. január 12‑i lois coordonnées 19. cikkének (1) bekezdése, amely úgy értelmezendő, hogy azon jogi személyiséggel nem rendelkező
alkalmi társaság esetében, amely ilyen minőségben részt vett valamely közbeszerzési szerződés odaítélési eljárásában, és a
szerződést nem neki ítélték oda, a társaság tagjai csak együttesen – társasági tag minőségükben vagy saját nevükben – nyújthatnak
be jogorvoslati kérelmet az említett szerződés odaítéléséről szóló határozattal szemben?
2)      Más lesz‑e a kérdésre adott válasz abban az esetben, ha az alkalmi társaság tagjai ugyan együttesen nyújtottak be jogorvoslati
kérelmet, de az egyik tag jogorvoslati kérelme elfogadhatatlan?
3)      Ellentétes‑e a […] 89/665/EGK tanácsi irányelv 1. cikkével az olyan nemzeti jogi rendelkezés, mint a Conseil d’État-ról szóló,
1973. január 12‑i lois coordonnées 19. cikkének (1) bekezdése, amely úgy értelmezendő, hogy az ilyen alkalmi társaság tagja
sem társasági tag minőségében, sem saját nevében nem indíthat önállóan jogorvoslati eljárást az odaítélésről szóló határozattal
szemben?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
16     Az első és harmadik kérdés, amelyeket együttesen kell megvizsgálni, arra irányul, hogy ellentétes‑e a 89/665 irányelv 1. cikkével
az a nemzeti jogi rendelkezés, amely szerint – ha valamely jogi személyiséggel nem rendelkező alkalmi társaság ilyen minőségben
részt vett valamely közbeszerzési szerződés odaítélési eljárásában, és a szerződést nem neki ítélték oda – e társaság tagjai
csak együttesen nyújthatnak be jogorvoslati kérelmet a szerződés odaítéléséről szóló határozattal szemben. A második kérdéssel
a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy más lesz‑e az első és harmadik kérdésre adott válasz
abban az esetben, ha az alkalmi társaság tagjai ugyan együttesen jártak el, de az egyik tag keresete elfogadhatatlannak minősül.
17     Emlékeztetni kell arra, hogy a 89/665 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében lehetővé kell tenni, hogy az ajánlatkérő
által hozott határozatokat eredményesen felül lehessen vizsgálni, továbbá a fenti cikk (3) bekezdése értelmében lehetővé kell
tenni, hogy legalább azon személyeknek lehetőségük legyen jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdeke fűződik a közbeszerzési
szerződés elnyeréséhez.
18     Az Espace Trianon, a Sofibail és az Európai Közösségek Bizottsága azt állítja, hogy olyan körülmények között, mint amelyek
az alapügyben is felmerültek, az a nemzeti eljárási szabály, amely megköveteli, hogy valamely alkalmi társaság tagjai együttesen
indítsanak keresetet, és ezért a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló határozattal szembeni jogorvoslati eljárás megindításában
egyhangúan egyet kell érteniük, nem veszi figyelembe a jogosvoslati eljárás biztosításának a 89/665 irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében
foglalt követelményét. Megítélésük szerint a hatékony bírói jogvédelemnek lehetővé kell tennie, hogy az ilyen társaság tagjai
egyéni jogorvoslati joggal rendelkezzenek.
19     E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy azzal, hogy azon személyekre utal, akiknek érdeke fűződik a közbeszerzési szerződés
elnyeréséhez, a fenti 1. cikk (3) bekezdése olyan esetben, mint amely az alapügyben is felmerült, arra a személyre vonatkozik,
aki a szóban forgó közbeszerzési szerződésre vonatkozó ajánlata benyújtásával tanúsította, hogy érdekében áll a szerződés
elnyerése.
20     Márpedig ebben az esetben az alkalmi társaság nyújtott be ajánlatot e minőségében, és nem pedig a társaság tagjai önállóan.
E társaság minden tagja köteles lett volna aláírni a szerződést, és – amennyiben a részükre ítélték volna oda a szóban forgó
szerződést – az építési beruházást kivitelezni.
21     A Bíróság elé terjesztett más esetekkel szemben (lásd különösen a C‑230/02. sz., Grossmann Air Service ügyben 2004. február
12‑én hozott ítélet [EBHT 2002., I‑1829. o.] 28. pontját és a C‑26/03. sz., Stadt Halle és RPL Lochau ügyben 2005. január
11‑én hozott ítélet [EBHT 2005., 1. o.] 41. pontját) semmi nem akadályozta az alapeljárásban az alkalmi társaság tagjait abban,
hogy együttesen, társasági tag minőségükben vagy saját nevükben nyújtsanak be megsemmisítés iránti jogorvoslati kérelmet az
1998. december 22‑i és az 1999. január 8‑i határozat ellen.
22     Ezért az a nemzeti eljárási szabály, amely azt követeli, hogy az ajánlatkérőnek a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló
határozatával szembeni, megsemmisítés iránti jogorvoslati kérelmet az ajánlattevő alkalmi társaságot alkotó tagok együttesen
nyújtsák be, nem korlátozza úgy e jogorvoslati jogot, hogy az ellentétes lenne a 89/665 irányelv 1. cikkének (3) bekezdésével.
23     Ez annál is inkább így van, mert az iratokból kitűnik, hogy a belga jogban az ilyen társaság tagjai a jogorvoslati kérelem
benyújtása előtt belső megállapodás útján – minden más formalitás nélkül – bármikor szabályozhatják a keresetindításra vonatkozó
társasági hatásköri kérdést.
24     Továbbá nem fogadható el a Bizottság azon érvelése, miszerint a 93/97 irányelv 21. cikkével ellentétes az olyan szabály, mint
amely az alapeljárásban is felmerült, amely a közös ajánlatot tevő csoport számára az ajánlat megtételéhez meghatározott társasági
forma létrehozásának követelményét írja elő. Az alapeljárásban érintett nemzeti szabály ugyanis pusztán azt követeli meg,
hogy az alkalmi társaság a keresetindításhoz biztosítsa a tagjai által az ajánlattétel érdekében létrehozott társasági formának
megfelelő képviseletét.
25     Másrészt rögzíteni kell, hogy a jelen ügyben hivatkozott eljárási szabály egyformán vonatkozik minden jogorvoslati kérelemre,
amelyet az alkalmi társaság tagjai a tevékenységük során végzett ügyletekkel összefüggésben nyújtanak be, és nincs jelentősége
annak, hogy a kérelmek a közösségi jog vagy a nemzeti jog megsértésén alapulnak‑e, illetve hogy építési beruházásra irányuló
közbeszerzési szerződésekre vagy más ügyletekre vonatkoznak.
26     A fentiek alapján az olyan szabály, mint amely az alapeljárásban is felmerült, már nem tekinthető olyan szabálynak, amely
sértheti a hatékony felülvizsgálatnak a 89/665 irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményét. Ez az elv nem
követeli meg, hogy a jogorvoslati kérelmet abban az esetben is elfogadhatóvá kell nyilvánítani, ha nem tartották be azokat
az eljárási képviseletre vonatkozó előírásokat, amelyek az eljáró személy tekintetében létrehozott társasági formából következnek.
27     Végül pedig ami második kérdést illeti, semmi nem utal arra, hogy másként kellene kezelni azokat az eseteket, ahol a jogorvoslati
kérelmet már kezdettől fogva csak az alkalmi társaság egyes tagjai nyújtották be, illetve ahol a jogorvoslati kérelmet kezdetben
az említett tagok együttesen nyújtották be, azonban egyikőjük jogorvoslati kérelmét ezt követően elfogadhatatlannak ítélték.
28     Azon nemzeti szabályok alapján, amelyek csak annyit követelnek meg, hogy a kérelmezők vegyék figyelembe azokat a feltételeket,
amelyek a tagok által választott társasági formának megfelelő eljárási képviseletre vonatkoznak, mindkét esetben elfogadhatatlan
a jogorvoslati kérelem. Az ilyen követelmények általános érvényűek, és nem korlátozzák a 89/665 irányelvvel ellentétesen a
jogorvoslatok hatékonyságát és az ajánlattevők jogorvoslati lehetőségét. Ezenkívül az alkalmi társaság egyik tagja jogorvoslati
kérelmének elfogadhatatlanságát indokolhatják olyan körülmények is, amelyek azt tanúsítják, hogy érvényesen nem alakult ki
az érintett tag keresetindításra vonatkozó szándéka.
29     A fentiek alapján az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy:
–       a 89/665 tanácsi irányelv 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha a nemzeti jog szerint azon jogi személyiséggel
nem rendelkező alkalmi társaság esetében, amely ilyen minőségben részt vett valamely közbeszerzési szerződés odaítélési eljárásában,
és a szerződést nem neki ítélték oda, a társaság tagjai csak együttesen nyújthatnak be jogorvoslati kérelmet az említett szerződés
odaítéléséről szóló határozattal szemben, de az egyes tagok önállóan ezt nem tehetik;
–       a kérdésre ugyanezt a választ kell adni abban az esetben is, ha az alkalmi társaság tagjai ugyan együttesen nyújtottak be
jogorvoslati kérelmet, de az egyik tag jogorvoslati kérelme elfogadhatatlan.

A költségekről
30     Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségek viseléséről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban
felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18‑i
92/50/EGK tanácsi irányelvvel módosított, az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével
kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról
szóló, 1989. december 21‑i 89/665/EGK tanácsi irányelv 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha a nemzeti
jog szerint azon jogi személyiséggel nem rendelkező alkalmi társaság esetében, amely ilyen minőségben részt vett valamely
közbeszerzési szerződés odaítélési eljárásában, és a szerződést nem neki ítélték oda, a társaság tagjai csak együttesen nyújthatnak
be jogorvoslati kérelmet az említett szerződés odaítéléséről szóló határozattal szemben, de az egyes tagok önállóan ezt nem
tehetik.
A kérdésre ugyanezt a választ kell adni abban az esetben is, ha az alkalmi társaság tagjai ugyan együttesen nyújtottak be
jogorvoslati kérelmet, de az egyik tag jogorvoslati kérelme elfogadhatatlan.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: francia.