CELEX: 61982CJ0152
Sandro Forcheri og Marisa Marino, gift Forcheri, mod Belgien og ASBL Institut supérieur de sciences humaines appliquées
École ouvrière supérieure

1 Ved dom af 11 . december 1981 , indgaaet til Domstolen den 14 . maj 1982 , har Juge de paix , Bruxelles , 4 . distrikt , i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt to praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af traktatens artikler 7 og 48 , Raadets forordning nr . 1612/68 af 15 . oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet ( EFT 1968 II , s . 467 ) og artiklerne 12 og 13 i protokollen vedroerende De europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter .
2 Disse spoergsmaal er rejst under en sag angaaende en supplerende studieafgift , den saakaldte »studieafgift for udenlandske studerende« , som ved skoleaarets start i 1979 og 1980 blev opkraevet af en italiensk statsborger , gift med en tjenestemand ved Kommissionen , som ligeledes er italiensk statsborger , og som goer tjeneste i Bruxelles .
3 Siden skoleaarets start i 1976 er studieafgiften for udenlandske studerende i Belgien som hovedregel blevet opkraevet af studerende , som ikke er belgiske statsborgere , og hvis foraeldre ikke er bosat i Belgien . Med hensyn til anden hoejere undervisning end universitetsundervisning _ hvorunder hoerer undervisning ved Institut supérieur de sciences humaines appliquées , som Marisa Forcheri var tilmeldt _ var det i undervisningsministeriets cirkulaere af 8 . juni 1978 , som var i kraft paa tidspunktet for de faktiske omstaendigheder , bestemt , at »studieafgiften for udenlandske studerende« bl.a . ikke skulle     opkraeves af studerende , hvis foraeldre er udenlandske tjenestemaend ansat ved De europaeiske Faellesskaber i Belgien , eller af studerende , hvis aegtefaeller er bosat i Belgien , har loennet beskaeftigelse dér og betaler skat til den belgiske stat . Det bemaerkes imidlertid , at det , jfr . cirkulaere af 12 . maj 1981 , for skoleaaret 1981/1982 ikke laengere kun er boern af tjenestemaend ved Faellesskaberne bosat i Belgien , men ogsaa studerende , gift med tjenestemaend ved Faellesskaberne bosat i Belgien , som er omfattet af samme regler som belgiske studerende .
4 Som svar paa en forespoergsel fra Sandro Forcheri praeciserede undervisningsministeriet ved skrivelse af 7 . maj 1980 , at Marisa Forcheri ikke kunne »fritages for at betale studieafgiften for udenlandske studerende , selv om hun er gift med en tjenestemand ved De europaeiske Faellesskaber , idet der udelukkende kan bevilges fritagelse , hvis den studerendes aegtefaelle har loennet beskaeftigelse og betaler skat til den belgiske stat , hvilket ikke er tilfaeldet for tjenestemaend ved De europaeiske Faellesskaber« .
5 Juge de paix , Bruxelles , 4 . distrikt , hvorved sagsoegerne i hovedsagen dernaest anlagde sag , fandt , at tvisten rejser spoergsmaal om fortolkning af faellesskabsretten , hvorfor retten har forelagt Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :
1 . Er det i overensstemmelse med faellesskabsretten _ navnlig under hensyn dels til forbudet mod forskelsbehandling mellem borgerne i Faellesskabets medlemsstater , som bl.a . er fastslaaet i EOEF-traktatens artikel 7 og , for saa vidt angaar arbejdskraftens frie bevaegelighed , i EOEF-traktatens artikler 48 og 49 , dels til artikel 12 i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1612/68 af 15 . oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet , som aendret ved Raadets forordning ( EOEF ) nr . 312/76 af 9 . februar 1976 , dels endelig til artikel 12 i protokollen vedroerende De europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter _ at der i Belgien opkraeves en studieafgift for udenlandske studerende _ som ikke skal betales af belgiske og luxembourgske studerende _ af studerende , som er gift med tjenestemaend ved De europaeiske Faellesskaber , og som er statsborgere i en af medlemsstaterne og bosat i Belgien , fordi deres aegtefaelle er bosat dér som foelge af ansaettelsen ved en af Faellesskabernes institutioner?
2 . Er det i strid med artikel 13 , stk . 2 , i protokollen vedroerende De europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter , at de paagaeldende studerende ikke fritages for at betale studieafgiften for udenlandske studerende , fordi deres aegtefaelle som tjenestemand ved De europaeiske Faellesskaber ikke betaler skat til den belgiske stat?
6 Ved at forelaegge spoergsmaalene soeger den nationale ret grundlag for at kunne afgoere , om det er i overensstemmelse med faellesskabsretten , at der i medfoer af nationale regler opkraeves en studieafgift for hoejere undervisning af studerende , som er gift med tjenestemaend ved Faellesskaberne , og som er bosat i den medlemsstat , hvor aegtefaellen goer tjeneste , mens denne studieafgift ikke opkraeves af den paagaeldende medlemsstats statsborgere eller deres aegtefaeller .
7 Det bemaerkes indledningsvis , at traktatens artikel 7 inden for traktatens anvendelsesomraade og med forbehold af dennes saerlige bestemmelser forbyder al forskelsbehandling , der udoeves paa grundlag af nationalitet .
8 Det er ikke blevet bestridt , at de belgiske bestemmelser medfoerer en ulige behandling paa det paagaeldende omraade mellem belgiske statsborgere og statsborgere i de oevrige medlemsstater . Den nationale rets spoergsmaal gaar derfor ud paa , om opkraevning af studieafgiften af en studerende , som er gift med en tjenestemand ved Faellesskaberne , og som hverken er belgisk eller luxembourgsk statsborger , er omfattet af »traktatens anvendelsesomraade« , og i bekraeftende fald om den omstaendighed , at tjenestemaend ved Faellesskaberne , som er bosat i Belgien , er fritaget for at betale skat til den belgiske stat , herved kan vaere af betydning .
9 Som svar paa dette spoergsmaal bemaerkes det , at EF-tjenestemaends retsstilling i den medlemsstat , hvor de goer tjeneste , foelger af traktaten paa grund af to forhold , nemlig for det foerste , fordi de er ansatte ved Faellesskaberne , for det andet , fordi de skal have adgang til alle de fordele , der bestaar for medlemsstaternes borgere som foelge af faellesskabsrettens regler om fri bevaegelighed for personer , etablering og social sikring .
10 Ifoelge traktatens artikel 48 gennemfoeres arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet senest ved overgangsperiodens udloeb . Den forudsaetter afskaffelse af enhver i nationaliteten begrundet forskelsbehandling af medlemsstaternes arbejdstagere , for saa vidt angaar beskaeftigelse , afloenning og oevrige arbejdsvilkaar .
11 Det fremgaar af saavel Faellesskabets lovgivningspraksis som Domstolens faste praksis , at retten til fri bevaegelighed ikke boer forstaas snaevert . Som betragtningerne til Raadets forordning nr . 1612/68 viser , er det en grundlaeggende ret for arbejdstagerne og deres familie , idet arbejdskraftens bevaegelighed inden for Faellesskabet skal vaere et af de midler , der sikrer arbejdstageren mulighed for at forbedre sine leve- og arbejdsvilkaar og goer det lettere for ham at opnaa social fremgang .
12 Ifoelge forordningens femte betragtning forudsaetter retten til fri bevaegelighed , for at den objektiv set kan udoeves i frihed og vaerdighed , at der sikres ligestilling , faktisk som retlig , i alt , der vedroerer den egentlige udfoerelse af loennet beskaeftigelse og adgang til bolig , og at alle hindringer , der staar i vejen for arbejdskraftens bevaegelighed , skal fjernes , isaer med henblik paa arbejdstagerens ret til at have sin familie i modtagerlandet og paa betingelserne for familiens integration i modtagerlandets miljoe .
13 Spoergsmaalet er derfor , om adgangen til undervisning , herunder faglig uddannelse , er omfattet af traktatens anvendelsesomraade .
14 Traktatens artikel 128 bestemmer , at Raadet paa forslag af Kommissionen og efter hoering af Det oekonomiske og sociale Udvalg fastsaetter de almindelige principper for gennemfoerelsen af en faelles politik for faglig uddannelse , som kan bidrage til en harmonisk udvikling af saavel hvert enkelt lands oekonomi som af faellesmarkedet .
15 Under henvisning til denne bestemmelse har Raadet vedtaget afgoerelse 63/266/EOEF af 2 . april 1963 om opstilling af almindelige principper for gennemfoerelse af en faelles politik for faglig uddannelse ( EFT 1963-1964 , s . 22 ). Det fremgaar bl.a . af betragtningerne til afgoerelsen , at gennemfoerelsen af en faelles politik om effektiv faglig uddannelse vil fremme gennemfoerelsen af arbejdskraftens frie bevaegelighed , og at enhver paa de forskellige trin af sin erhvervsmaessige loebebane skal have mulighed for at opnaa en passende uddannelse for at videreuddanne sig og for at faa den faglige omskoling , han maatte have behov for .
16 Ifoelge afgoerelsens andet princip skal den faelles politik for faglig uddannelse tilstraebe at opfylde en raekke principielle maal , som bl.a . omfatter tilvejebringelse af forudsaetninger for , at der sikres alle ret til en passende faglig uddannelse og adgang for enhver til at opnaa bedre beskaeftigelse i sit fag eller til forberedelse af en ny beskaeftigelse paa et hoejere niveau i overensstemmelse med oensker , evner , kundskaber og faglige erfaringer .
17 Det foelger heraf , at selv om undervisnings- og uddannelsespolitikken ikke som saadan ifoelge traktaten er undergivet faellesskabsinstitutionernes kompetence , maa adgang til at foelge saadanne former for undervisning imidlertid antages at vaere omfattet af traktatens anvendelsesomraade .
18 Naar en medlemsstat gennemfoerer undervisningsvirksomhed bl.a . med henblik paa faglig uddannelse , er det i strid med forbudet mod forskelsbehandling , der udoeves paa grundlag af nationalitet , jfr . traktatens artikel 7 , hvis medlemsstaten af en anden medlemsstats borgere , der lovligt har taget ophold i foerstnaevnte medlemsstat , for denne undervisning opkraever en studieafgift , som ikke opkraeves af statens egne borgere .
19 Med hensyn til de saerlige forhold , som gaelder for EF ' s tjenestemaend og deres familier , bemaerkes det , at tjenestemaend i medfoer af tjenestemandsvedtaegtens artikel 20 normalt skal tage bopael paa tjenestestedet . Selv om tjenestemaendene i medfoer af artikel 13 , stk . 2 , i protokollen vedroerende De euro    paeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter fritages for national beskatning af loen , vederlag og honorarer , som de modtager fra Faellesskaberne , betaler de til gengaeld i medfoer af artikel 13 , stk . 2 , skat til Faellesskaberne af deres loen , vederlag og honorarer . Modtagerlandet har som medlem af Faellesskaberne indirekte fordel heraf . Den omstaendighed , at en tjenestemand ikke af sin loen betaler skat til statskassen , udgoer derfor ikke en gyldig begrundelse for at behandle tjenestemanden og hans familie anderledes end vandrende arbejdstagere , hvis indtaegter beskattes i bopaelslandet .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
20 De udgifter , der er afholdt af Den italienske Republiks regering , af Det forenede Kongeriges regering og af Kommissionen , som har indgivet indlaeg for Domstolen , kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag , der verserer for den nationale domstol , tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( fjerde afdeling )
vedroerende de spoergsmaal , der er forelagt den af Juge de paix , Bruxelles , 4 . distrikt , ved dom af 11 . december 1981 , for ret :
Naar en medlemsstat gennemfoerer undervisningsvirksomhed bl.a . med henblik paa faglig uddannelse , er det i strid med forbudet mod forskelsbehandling , der udoeves paa grundlag af nationalitet , jfr . traktatens artikel 7 , hvis medlemsstaten af en anden medlemsstats borgere , der lovligt har     taget ophold i foerstnaevnte medlemsstat , for denne undervisning opkraever en studieafgift , som ikke opkraeves af statens egne borgere .