CELEX: 62005FJ0071
Közszolgálat
Tisztviselők
Személyzeti bizottság
Megsemmisítés iránti kereset
Elfogadhatóság

1.
Tisztviselők – Kereset – A személyzeti bizottság megválasztásával kapcsolatos peres eljárások – A közösségi bíróság hatásköre
– Eljárási keret
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
2.
Tisztviselők – Kereset – A személyzeti bizottság megválasztásával kapcsolatos peres eljárások – Az eljáráshoz fűződő érdek
– Választói minőség
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
3.
Tisztviselők – Kereset – Sérelmet okozó aktus – Fogalom – A kinevezésre jogosult hatóságnak a Bizottság helyi személyzeti
bizottságát az ezen intézmény központi személyzeti bizottságában képviselők kijelölése szabályszerűségének biztosítására irányuló
határozata
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
4.
Tisztviselők – Képviselet – Személyzeti bizottság – Választások – A Bizottság helyi személyzeti bizottságát az ezen intézmény
központi személyzeti bizottságában képviselők kijelölése
(Személyzeti szabályzat, II. melléklet, 1. cikk)
1.
A személyzeti szabályzatnak a tisztviselők keresetére vonatkozó rendelkezései alapján a személyzeti bizottság tagjainak kijelölését
illetően a közösségi bíróságok hatáskörrel rendelkeznek ugyan a választási peres eljárásokra, ez a bírósági felülvizsgálat
csak az érintett intézménnyel szembeni, a kinevezésre jogosult hatóság aktusai vagy mulasztása vonatkozásában előterjesztett
keresetek keretében gyakorolható, amelyek a közösségi bíróságok által e tárgyban biztosított felülvizsgálat gyakorlását megalapozzák.
(lásd a 42. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság 54/75. sz., De Dapper és társai kontra Parlament ügyben 1976. szeptember 29‑én hozott ítéletének (EBHT 1976., 1381. o.)
24. pontja, valamint 146/85. és 431/85. sz., Diezler és társai kontra EGSZB egyesített ügyekben 1987. október 27‑én hozott
ítéletének (EBHT 1987., 4283. o.) 5. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑182/94. sz., Marx Esser és Del Amo Martinez kontra Parlament ügyben 1996. szeptember 24‑én hozott ítéletének
(EBHT‑KSZ 1996., I‑A‑411. o. és II‑1197.o.) 29. és 30. pontja.
2.
A tisztviselők képviseleti szerveit illetően minden választónak érdeke fűződik ahhoz, hogy a szervezetének képviselőit olyan
feltételek mellett és olyan választási rendszer alapján válasszák meg, amely összhangban áll a személyzeti szabályzat választási
eljárásról szóló rendelkezéseivel. Az e szervekre vonatkozó peres eljárásokban a választójoggal rendelkező tisztviselő e minőségéből
olyan elégséges érdekeltség származik, amely igazolja a keresete elfogadhatóságát. A felperes választói minősége önmagában
elegendő annak megalapozására, hogy nem csak a jogszerűség vagy az intézmény érdekében jár el.
(lásd a 47. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság fent hivatkozott Diezler és társai kontra EGSZB ügyben hozott ítéletének 9. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑368/94. sz., Blanchard kontra Bizottság ügyben 1996. január 9‑én hozott ítéletének (EBHT 1996., II‑41. o.)
35. és 37. pontja; T‑192/96. sz., Lebedef kontra Bizottság ügyben 1998. július 14‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1998., I‑A‑363. o.
és II‑1047. o.) 27. pontja, valamint T‑396/03. sz., Vanhellemont kontra Bizottság ügyben 2005. november 22‑én hozott ítéletének
(EBHT‑KSZ 2005., I‑A‑355. o. és II‑1587. o.) 29. pontja.
3.
A Bizottság egyik helyi személyzeti bizottságát az ezen intézmény központi személyzeti bizottságában képviselők kjelölése
szabályszerűségének biztosítása érdekében a Bizottság Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóságának főigazgatója által hozott
határozatok a személyzeti képviseleti szervek megválasztása szabályszerűségének biztosítására vonatkozó, valamennyi intézményt
terhelő kötelezettségek közé tartoznak, és ennélfogva olyan különleges határozatoknak minősülnek, amelyek közvetlenül panasz
tárgyát képezhetik.
(lásd az 54. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság fent hivatkozott De Dapper és társai kontra Parlament ügyben hozott ítéletének 23. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑28/89. sz., Maindiaux és társai kontra EGSZB ügyben 1990. március 8‑án hozott ítéletének (EBHT 1990.,
II‑59. o.) 32. pontja; T‑534/93. sz., Grynberg és Hall kontra Bizottság ügyben 1994. július 14‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1994.,
I‑A‑183. o. és II‑595. o.) 21. pontja, valamint fent hivatkozott Marx Esser és Del Amo Martinez kontra Parlament ügyben hozott
ítéletének 34. pontja.
4.
Meg kell semmisíteni a kinevezésre jogosult hatóság azon határozatát, amely annak érdekében gyakorol nyomást a Bizottság helyi
személyzeti bizottságára, hogy az a képviselőket a központi személyzeti bizottságba a d’Hondt módszer alkalmazásával jelölje
ki, jóllehet a Bizottság személyzeti bizottságának összetételére és működésére vonatkozó szabályzat a személyi állomány minden
egyes helyi bizottsága számára teljes szabadságot biztosít a képviselők kijelölésének módját illetően, amennyiben ez a módszer
összhangban áll a választási eredményekkel arányos teljes elosztásnak az ezen szabályzat 14. cikkének utolsó bekezdésében
foglalt elvével.
Ezáltal ugyanis az említett hatóság megsértette az arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a tisztviselők számára biztosítsa
a képviselőik teljesen szabad kijelölését, és ezáltal túllépett azon feladatának határain, hogy kizárólag a nyilvánvaló – a
jelen esetben az arányos teljes felosztás szabályára tekintettel elkövetett – szabálytalanságok megelőzéséről vagy megszüntetéséről
gondoskodjon.
Egyebekben az említett hatóság ezzel az eljárással megsértette a személyzeti szabályzat II. melléklete 1. cikke harmadik bekezdésének
rendelkezéseit is, amelyek szerint az intézménynek csak az adott alkalmazási helyen dolgozó tisztviselői általános ülése állapíthatja
meg a helyi személyzeti bizottságot a központi személyzeti bizottságban képviselők kinevezésének [helyesen: kijelölésének]
feltételeit.
(lásd a 70., 71., 75., 77. és 78. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság fent hivatkozott De Dapper és társai kontra Parlament ügyben hozott ítéletének 22. pontja;
az Elsőfokú Bíróság fent hivatkozott Maindiaux és társai kontra EGSZB ügyben hozott ítéletének 32. pontja.