CELEX: 62006FJ0061
Civildienesta lietas
Pieņemšana darbā

1.
Ierēdņi – Pagaidu darbinieki – Pieņemšana darbā – Pārbaudes laiks – Lēmums par pagarināšanu
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 14. panta trešā daļa)
2.
Ierēdņi – Pagaidu darbinieki – Pieņemšana darbā – Pārbaudes laiks – Ziņojums par pārbaudes laiku
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 14. panta trešā daļa)
3.
Ierēdņi – Psiholoģiska vardarbība – Jēdziens
(Civildienesta noteikumu 12.a panta 3. punkts; Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 11. panta pirmā daļa)
4.
Ierēdņi – Pagaidu darbinieki – Pieņemšana darbā – Pārbaudes laiks – Rezultātu novērtējums
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 14. panta trešā daļa)
5.
Ierēdņi – Pagaidu darbinieki – Pieņemšana darbā – Pārbaudes laiks – Negatīvs ieinteresētās personas spēju novērtējums
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 14. panta trešā daļa)
1.
No Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 14. panta trešās daļas var secināt, ka, ja iestāde, kas ir pilnvarota slēgt darba
līgumus, nolemj pagarināt pārbaudes laiku, kas ir noteikts pārbaudāmajam pagaidu darbiniekam, tai savs lēmums ir jāpamato
ar ziņojumu, kas sagatavots pārbaudes laika beigās. Tas, ka šī darbinieka priekšnieks ir piedāvājis šo pagarināšanu jau pirmajā
ziņojumā, kas sagatavots pārbaudes laika vidusposmā, nav šī noteikuma pārkāpums, jo šāds priekšlikums, kaut gan tas ir priekšlaicīgs,
nevar ietekmēt ieinteresētās personas stāvokli.
(skat. 54., 56. un 57. punktu)
2.
Kaut arī Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 14. panta trešās daļas noteikumi skaidri neparedz, ka pārbaudāmā pagaidu
darbinieka pārbaudes laika pagarināšanas gadījumā šī pagarinājuma beigās tiek sagatavots jauns ziņojums par pārbaudes laiku,
tos nevar interpretēt kā tādus, kas liedz administrācijai sagatavot otru ziņojumu minētā pagarinājuma beigās. Tā kā ieinteresētajai
personai bija noteikts pārbaudes laika pagarinājums, kompetentā iestāde varēja sagatavot otru ziņojumu.
(skat. 60. punktu)
Atsauce:
Tiesa: 1981. gada 8. oktobris, 175/80
Tither
/Komisija,
Recueil
, 2345. lpp., 12. punkts.
3.
Kaut arī būtiskas vērtības, ar kurām ir pamatota Kopienu tiesību sistēma, liedz ierēdnim jokot saistībā ar kāda viņa kolēģa
ādas krāsu, neatkarīgi no tā, vai šie fakti ir vai nav atkārtojušies, šādu rīcību, kas ir sodāma un nepieņemama, tomēr nevar
atzīt par psiholoģisku vardarbību Civildienesta noteikumu 12.a panta 3. punkta nozīmē, ja ir pierādīts, ka joki netika atkārtoti
un ka tie tika izbeigti, kad attiecīgais kolēģis to bija lūdzis.
(skat. 105.–107. punktu)
4.
Ņemot vērā plašās pilnvaras, kas ir piešķirtas administrācijai, novērtējot pārbaudāmā pagaidu darbinieka spējas un sniegumu
atbilstoši dienesta interesēm, Civildienesta tiesa nevar aizstāt iestāžu lēmumu saistībā ar pārbaudes laika rezultātu novērtējumu,
izņemot gadījumus, kad ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā vai ir notikusi pilnvaru ļaunprātīga izmantošana.
(skat. 120. punktu)
Atsauces:
Tiesa: 1989. gada 13. decembris, C‑17/88
Patrinos
/
CES
,
Recueil
, 4249. lpp., kopsavilkuma publikācija, 33. punkts.
Pirmās instances tiesa: 2002. gada 27. jūnijs, T‑373/00, T‑27/01, T‑56/01 un T‑69/01
Tralli
/ECB,
Recueil

FP
, I‑A‑97. un II‑453. lpp., 76. punkts.
5.
Tiesību uz aizstāvību ievērošana ikvienā procedūrā, kas uzsākta pret personu un kurā var tikt pieņemts šai personai nelabvēlīgs
akts, ir Kopienu tiesību pamatprincips. Šis princips, kas atbilst labas pārvaldības prasībām, paredz, ka attiecīgajai personai
ir jābūt iespējai pienācīgi darīt zināmu savu viedokli par apstākļiem, kuros tā tiek vainota, lai pamatotu šādu aktu.
Jautājumā par pagaidu darbinieka atlaišanu pārbaudes laika beigās tiesību uz aizstāvību ievērošanas princips ir īstenots ar
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 14. panta trešo daļu, kurā ir paredzēts, ka ar ziņojumu, kas sagatavots vienu mēnesi
pirms pagaidu darbinieka pārbaudes laika beigām par viņa spēju veikt amata pienākumus, kā arī par viņa darba efektivitāti
un uzvedību dienestā, “jāiepazīstina attiecīgā persona, kurai ir tiesības iesniegt piezīmes rakstveidā”. Šis princips savukārt
neparedz, ka administrācija pārbaudes laikā pagaidu darbiniekam, kura profesionālais sniegums ir neapmierinošs, nosūta brīdinājumu.
Turklāt pat tad, ja tiek pieņemts, ka pārbaudes perioda laikā administrācija neinformē ieinteresēto personu par viņas iespējamajiem
profesionālajiem trūkumiem, šāds apstāklis nevar liecināt par tiesību uz aizstāvību ievērošanas principa pārkāpumu, jo ziņojums
par pārbaudes laiku, pamatojoties uz kuru administrācija ir piedāvājusi atlaišanu, ieinteresētajai personai ir pienācīgi ticis
darīts zināms.
(skat. 148.–150. punktu)
Atsauces:
Tiesa: 1985. gada 15. maijs, 3/84
Patrinos
/
CES
,
Recueil
, 1421. lpp., 19. punkts; 2006. gada 9. novembris, C‑344/05 P Komisija/
De

Bry
, Krājums, I‑10915. lpp., 37. un 38. punkts.
Pirmās instances tiesa: 1997. gada 5. marts, T‑96/95
Rozand
‑
Lambiotte
/Komisija,
Recueil

FP
, I‑A‑35. un II‑97. lpp., 102. punkts; 2005. gada 8. marts, T‑277/03
Vlachaki
/Komisija, Krājums‑CDL, I‑A‑57. un II‑243. lpp., 64. punkts; 2006. gada 10. oktobris, T‑182/04
Van
der
Spree
/Komisija, Krājums‑CDL, I‑A‑2‑205. un II‑A‑2‑1049. lpp., 70. punkts.