CELEX: 62005CJ0011
Ühenduse tolliseadustik
Tollikontrolli all töötlemise protseduur
Tollikontrolli all töötlemise loa taotluse rahuldamata jätmine siseriikliku tolli poolt
Tolliseadustiku komitee otsuse siduvus
Puudumine
Euroopa Kohtu pädevus teha EÜ artikli 234 alusel otsus nimetatud otsuse kehtivuse kohta
Puudumine
Tolliseadustiku artikli 133 punkti e tõlgendamine
Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 502 lõike 3 ja artikli 504 lõike 4 tõlgendamine
Igakülgse hinnangu andmine loa taotluse kõikidele asjaoludel

1       Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik
(EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2000. aasta määrusega
(EÜ) nr 2700/2000 (EÜT L 311, lk 17; ELT eriväljaanne 02/10, lk 239; edaspidi „tolliseadustik”), artikli 133 punkti e ning
komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted määrusele nr 2913/92 (EÜT L 253,
lk 1; ELT eriväljaanne 02/06, lk 3), muudetud komisjoni 4. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 993/2001 (EÜT L 141, lk 1; ELT
eriväljaanne 02/11, lk 286; edaspidi „rakendusmäärus”), artikli 502 lõike 3 ja artikli 504 lõike 4 tõlgendamist.
2       See eelotsusetaotlus on esitatud kohtuvaidluses Madalmaade äriühingu Friesland Coberco Dairy Foods BV (edaspidi „Coberco Dairy
Foods”) ja inspecteur van de Belastingdienst/Douane Noord/Kantoor Groningen (maksuinspektor/põhja tolliasutus/Groningeni büroo;
edaspidi „inspektor”) vahel tollikontrolli all töötlemise loa andmise taotluse (edaspidi „taotlus”) küsimuses.

Õiguslik raamistik

Tolliseadustik
3       Tolliseadustik kehtestab teatud arvu majanduslikke tolliprotseduure, sealhulgas oma artiklites 130–136 „tollikontrolli all
töötlemise” protseduuri.
4       Tolliseadustiku artikkel 130 on sõnastatud järgmiselt:
„Tollikontrolli all töötlemise protseduur võimaldab kasutada ühendusevälist kaupa ühenduse tolliterritooriumil toimingutes,
mis muudavad kauba laadi või kuju, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimakse või kaubanduspoliitilisi meetmeid, ning
samuti lubada selliste toimingute käigus saadud tooteid vabasse ringlusse asjakohase imporditollimaksu summa tasumisel. Selliseid
tooteid nimetatakse töödeldud toodeteks.”
5       Nimetatud seadustiku artiklis 132 on sätestatud:
„Tollikontrolli all töötlemise luba antakse töötlemistoiminguid läbiviiva või nende läbiviimist korraldava isiku taotluse
korral.”
6       Tolliseadustiku artiklis 133 on ette nähtud:
„Luba antakse ainult:
[…]
e)      kui on täidetud vajalikud tingimused selleks, et seestöötlemise protseduur aitaks ühenduses luua või säilitada töötlemistegevust,
kahjustamata sealjuures sarnast kaupa valmistavate ühenduse tootjate olulisi huve (majanduslikud tingimused). Juhud, kus majanduslikud
tingimused loetakse täidetuks, võib määrata kooskõlas komiteemenetlusega.”
7       Vastavalt tolliseadustiku artiklitele 247–249 abistab Euroopa Ühenduste Komisjoni tolliseadustiku komitee (edaspidi „komitee”)
vastavalt nimetatud artiklites ette nähtud tingimustele.
8       Selle komitee kohta on nimetatud seadustiku artiklis 249 sätestatud:
„[Komitee] võib kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral vaadata läbi kõik tollialaste õigusaktidega seotud
küsimused, mille eesistuja on tõstatanud.” [täpsustatud tõlge]

Rakendusmäärus
9       Rakendusmääruse artiklis 496 on „luba” määratletud kui tolli antud luba protseduuri rakendada.
10     Selle määruse artiklis 502 on sätestatud:
„1.      Välja arvatud juhul, kui majanduslikud tingimused loetakse täidetuks vastavalt 3., 4. või 6. peatükile, ei anta luba, ilma
et toll majanduslikke tingimusi kontrolliks.
2.      Seestöötlemise korra puhul (3. peatükk) peab kontroll tegema kindlaks, et ühenduse ressursside kasutamine ei ole majanduslikult
võimalik, võttes eelkõige arvesse järgmisi kriteeriume, mille üksikasjad on sätestatud lisa 70 B osas:
a)      ühenduses toodetud kaup, mille kvaliteet ja tehnilised näitajad vastavad kaubale, mis on ette nähtud importimiseks selle kavandatavate
töötlemistoimingute eesmärgil, ei ole kättesaadav;
b)      ühenduses toodetud kauba ja importimiseks ettenähtud kauba hinnaerinevused;
c)      lepingulised kohustused.
3.      Tollikontrolli all töötlemise puhul (4. peatükk) peab kontroll tegema kindlaks, kas ühenduseväliste ressursside kasutamine
võimaldab töötlemistoimingute alustamist või jätkamist.
[…]”
11     Nimetatud määruse artiklis 503 on sätestatud:
„Komisjon võib majanduslike tingimuste kontrollis osaleda:
a)      kui asjaomased tolliasutused soovivad enne või pärast loa väljaandmist nõu pidada;
b)      kui mõni teine tolliasutus on väljaantud loa vastu;
c)      omal algatusel.”
12     Rakendusmääruse artiklis 504 on sätestatud:
„1.      Kui algatatakse artikli 503 kohane kontroll, saadetakse juhtum komisjonile. Sellele lisatakse juba tehtud kontrolli tulemused.
2.      Komisjon saadab kättesaamistõendi või, kui ta tegutseb omal algatusel, teavitab tolliasutust. Ta määrab tolliasutustega konsulteerides
kindlaks, kas majanduslikke tingimusi on vaja komitees kontrollida.
3.      Kui juhtum esitatakse komiteele, teatavad tolliasutused taotlejale või loa omanikule, et selline menetlus on algatatud ja,
kui taotluse menetlemist ei ole lõpetatud, et artiklis 506 sätestatud tähtaja kohaldamine on peatatud.
4.      Asjaomased tolliasutused ja teised samalaadsete lubade või taotlustega tegelevad tolliasutused võtavad komitee otsust arvesse.
[…]”
13     Rakendusmääruse artikli 551 lõike 1 esimeses lõigus on tollikontrolli all töötlemise protseduuri kohta ette nähtud:
„Tollikontrolli all töötlemise protseduuri rakendatakse sellise kauba suhtes, mille töötlemise käigus saadakse tooted, mille
suhtes kohaldatakse väiksemaid imporditollimaksusummasid kui need, mida kohaldatakse importkauba suhtes.”
14     Nimetatud määruse artiklis 552 on sätestatud:
„1.      Lisa 76 A osas nimetatud kaubaliikide ja toimingute puhul loetakse majanduslikud tingimused täidetuks.
Muude kaubaliikide ja toimingute puhul tuleb majanduslikke tingimusi kontrollida.
2.      Lisa 76 B osas nimetatud kaubaliikide ja toimingute puhul, mida ei ole nimetatud A osas, kontrollib majanduslikke tingimusi
komitee. Kohaldatakse artikli 504 lõikeid 3 ja 4.”
15     Rakendusmääruse lisa 76 B osa hõlmab kõiki kaupu, mille suhtes kohaldatakse põllumajandusmeetmeid.

Määrus (EÜ) nr 1260/2001
16     Ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks ja eelkõige ühenduse suhkrupeedi ja suhkruroo kasvatajatele töö ja elatustasemega
seotud vajalike tagatiste kindlustamiseks kehtestas nõukogu suhkruturu stabiliseerimiseks vajalikud meetmed oma 19. juuni
2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, lk 1; ELT eriväljaanne 03/33,
lk 17).

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
17     Coberco Dairy Foods toodab jooke puuviljamahladest, kasutades toorainena puuviljamahlakontsentraate, suhkrut, lõhna- ja mineraalaineid
ning vitamiine, mida ta ostab äriühingutelt, kellest osa asub liikmesriikides ja teised kolmandates riikides. Tootmine koosneb
peamiselt puuviljamahlade segamisest vee ja suhkruga, toote pastöriseerimisest ja seejärel pakendamisest.
18     See äriühing esitas tolliseadustiku artikli 132 alusel 23. juulil 2002 Madalmaade tollile tollikontrolli all töötlemise loa
taotluse, mis puudutas kolme toodet: õunamahla, millele on lisatud suhkrut, apelsinimahla, millele on lisatud suhkrut, ning
valget suhkrut, mis ei ole roosuhkur. Nimetatud taotluses oli majanduslike tingimuste kohta märgitud, et kolmandatest riikidest
pärit tooraine kasutamine võimaldab ühenduses säilitada töötlemistegevust.
19     Kuna kaubad ja kavandatav töötlemine sisalduvad rakendusmääruse lisa 76 B osas, esitati toimik komiteele, et kontrollida,
kas majanduslikud tingimused olid täidetud.
20     Komisjon esitas komiteele 22. augustil 2003 töödokumendi, millest nähtub, et Coberco Dairy Foods esitas oma loataotluse Kesk-
ja Ida-Euroopa tootjate tugeva konkurentsi tõttu. Ta kavandas algselt ligi 750 000 euro suurust investeeringut töötlemistehase
ehitamisse, mis pidi kaasa aitama umbes kahe töökoha loomisele. Tollikontrolli all töötlemise protseduuri rakendamiseta oleks
Coberco Dairy Foods arvatavasti otsustanud tooteid töödelda Madalmaade asemel pigem Kesk- või Ida-Euroopas.
21     Komitee kontrollis seda dokumenti oma 18. septembri 2003 aasta istungil. Selle istungi protokollis on märgitud, et komisjoni
põllumajanduse peadirektoraadi esindaja oli komiteed teavitanud ühelt poolt suhkru müügiks antavate tagatiste vähendamisest,
et täita ühenduse rahvusvahelisi kohustusi, ning teiselt poolt asjaolust, et ühenduse suhkrutootjad olid „surve all” ning
et „tollivaba” import tollikontrolli all töötlemise protseduuri raames tõstis seda survet. Seetõttu ei toetanud nimetatud
peadirektoraat taotlust. Seega otsustas komitee, et majanduslikud tingimused ei olnud käesolevas asjas täidetud.
22     Madalmaade toll tugines 27. oktoobri 2003. aasta otsuses Coberco Dairy Foods’i taotluse rahuldamata jätmisel sellele komitee
otsusele. Inspektor jättis Coberco Dairy Foods’i esitatud vaide rahuldamata 2. aprillil 2004.
23     Coberco Dairy Foods esitas seejärel 10. mail 2004 Gerechtshof te Amsterdam’ile kaebuse.
24     Neil asjaoludel otsustas Gerechtshof te Amsterdam 28. detsembri 2004. aasta määrusega menetluse peatada ja esitada Euroopa
Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.       Kuidas tuleb tõlgendada [tolliseadustiku] artikli 133 punktis e sisalduvat fraasi „kahjustamata sealjuures sarnast kaupa valmistavate
ühenduse tootjate olulisi huve”? Kas arvesse tuleb võtta üksnes lõpptoote turgu või peab samuti uurima majanduslikku olukorda
seoses tollikontrolli all töötlemiseks mõeldud toorainega?
2.       Kas [rakendusmääruse] artikli 502 lõikes 3 sisalduva väljendi „töötlemistoimingute alustami[ne] või jätkami[ne]” hindamisel
tuleb arvesse võtta kindlat arvu töökohti, mida need kavandatavad toimingud vähemalt peavad looma? Milliseid kriteeriume veel
määruse eespool tsiteeritud teksti tõlgendamisel kohaldatakse?
3.       Kas esimesele ja teisele küsimusele antud vastuseid arvestades on Euroopa Kohus pädev eelotsusemenetluses otsustama tolliseadustiku
komitee otsuse kehtivuse üle?
4.       Kui vastus on jaatav, siis kas käesoleval juhul tehtud otsus on kehtiv, arvestades nii selle põhjendusi kui ka esitatud majanduslikke
argumente?
5.       Kui Euroopa Kohtul puudub pädevus hinnata komitee otsuse kehtivust, siis kuidas tuleb tõlgendada [rakendusmääruse] artikli 504
lõikes 4 sisalduvat sõnastust „[a]sjaomased tolliasutused võtavad komitee otsust arvesse”, kui – esimeses astmes – tolliasutused
ja/või – apellatsiooniastmes – siseriiklikud kohtud leiavad, et komitee otsus ei õigusta tollikontrolli all töötlemise loa
taotluse tagasilükkamist?”

Viies küsimus
25     Viienda küsimusega, mida tuleb käsitleda esimesena, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kuidas tuleb tõlgendada
rakendusmääruse artikli 504 lõikes 4 sisalduvat fraasi „tolliasutused võtavad komitee otsust arvesse”. Ta küsib sisuliselt,
kas see säte viitab sellele, et komitee otsus on siduv siseriiklikele tolliasutustele, kes otsustavad tollikontrolli all töötlemise
loa taotluse üle.
26     Esiteks tuleb välja tuua, et rakendusmääruse artikli 504 lõike 4 sõnastusest ei nähtu, et komitee otsus on siseriiklikele
tolliasutustele siduv. Selle sätte kohaselt peavad need tolliasutused, keda taotlus puudutab, ja teised samalaadsete lubade
või taotlustega tegelevad tolliasutused komitee otsust ainult arvesse võtma.
27     See säte ei kohusta kuidagi siseriiklikke tolliasutusi komitee otsust automaatselt järgima. Nad võivad komitee otsusest kõrvale
kalduda tingimusel, et nad põhjendavad oma otsuseid selles osas.
28     Seda hinnangut komitee otsuse õiguslikule olemusele ja tolliasutuste kohustuste ulatusele nende poolt komitee otsuse arvesse
võtmisel toetab komitee asutamise eesmärk. Nagu nähtub nimetatud seadustiku põhjendusest 7, on selle komitee asutamise eesmärk
lihtsalt tagada liikmesriikide ja komisjoni tihe ja tõhus koostöö tolliseadustikus käsitletud valdkonnas. Tollikontrolli all
töötlemise puhul võib ja mõnikord peab see koostöö väljenduma tolliseadustiku artikli 133 punktis e ja rakendusmääruse artiklis 502
nimetatud majanduslike tingimuste kontrollis ja nõu pidamises komiteega enne või pärast asjaomase tolliasutuse poolt loa väljaandmist.
29     Kuigi komitee otsuse eesmärk on teavitada tolliasutusi asjasse puutuvatest majanduslikest tingimustest ning tolliseadustik
ja rakendusmäärus näevad seda ette, ei nähtu kuidagi rakendusmääruse, eelkõige selle artikli 504 lõike 4 sõnastusest, komitee
rollist ega viimasega nõu pidamise eesmärgist, et asjaomased tolliasutused on komitee otsusega seotud.
30     Peale selle, nii tolliseadustiku artikli 133 punkt e, milles on ette nähtud, et juhud, kus majanduslikud tingimused loetakse
täidetuks, võib määrata kooskõlas komiteemenetlusega, kui ka sama seadustiku artikkel 249, milles on sätestatud, et komitee
võib vaadata läbi kõik tollialaste õigusaktidega seotud küsimused, kinnitavad, et komitee roll on üldiselt hõlbustada siseriiklike
pädevate ametiasutuste otsuste vastuvõtmist, mitte aga kehtestada neile piiranguid.
31     Rakendusmääruse artikli 504 lõike 4 sellist tõlgendamist, mille kohaselt komitee otsused ei ole siduvad, ei sea kahtluse alla
asjaolu, et teatud tingimustel, eelkõige kui sarnaselt põhikohtuasjale käsitletakse kaupu, mille suhtes kohaldatakse põllumajandusmeetmeid,
on nõu pidamine komiteega rakendusmääruse artikli 552 lõike 2 kohaselt kohustuslik. Isegi sellistel juhtudel peavad siseriiklikud
pädevad ametiasutused nimetatud komitee otsust vaid arvesse võtma ega ole sellega seotud. Komiteega nõu pidamise kohustust
ei saa tegelikult samastada tema tehtud otsuste järgimise kohustusega.
32     Teatud liikmesriikide, eelkõige Madalmaade Kuningriigi järgitava praktika kohta, mille kohaselt asjaomased tolliasutused järgivad
automaatselt komitee otsust, kui see on negatiivne, tuleb välja tuua, et tolliseadustiku ja rakendusmääruse asjassepuutuvate
sätete kohaselt võivad nimetatud ametiasutused asuda komiteest erinevale seisukohale pärast seda, kui nad on ise asjaolusid
kontrollinud ja selles osas oma otsust piisavalt põhjendanud.
33     Neil asjaoludel tuleb viiendale küsimusele vastata selliselt, et komitee otsus ei ole siduv siseriiklikele tolliasutustele,
kes otsustavad tollikontrolli all töötlemise loa taotluse üle.

Kolmas ja neljas küsimus
34     Oma kolmanda küsimusega, mida tuleb käsitleda järgmisena, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt, kas tolliseadustiku
artikli 133 punkti e alusel tehtud komitee otsuse kehtivust saab EÜ artikli 234 alusel kontrollida. Juhul, kui Euroopa Kohus
leiab, et ta on pädev sellist kontrolli teostama, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus temalt oma neljanda küsimusega, kas
põhikohtuasjas käsitletav komitee otsus on kehtiv, arvestades nii selle põhjendusi kui ka esitatud majanduslikke argumente.
35     EÜ artiklis 234 on sätestatud, et Euroopa Kohus on pädev tegema eelotsuseid, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu tõlgendamist
ning ühenduse institutsioonide ja Euroopa Keskpanga õigusaktide kehtivust ja tõlgendamist.
36     Euroopa Kohtu praktika kohaselt annab see säte Euroopa Kohtule ilma igasuguse erandita pädevuse teha eelotsus ühenduse institutsioonide
õigusaktide kehtivuse ja tõlgendamise kohta (13. detsembri 1989. aasta otsus kohtuasjas C‑322/88: Grimaldi, EKL 1989, lk 4407,
punkt 8).
37     Selle kohta tuleb märkida, et enam ei ole eriarvamusi selles osas, et komitee otsust ei saa käsitleda komisjoni otsusena.
Kuna komisjon ja liikmesriigid võivad ja mõnikord peavad tollikontrolli all töötlemise loa taotluse kontrolli raames nõu pidama
komiteega, ei saa nimetatud komitee otsuseid pidada institutsioonide õigusaktideks selle kohtupraktika tähenduses. Seda järeldust
toetab ka komitee asutamise eesmärk, millega tahetakse lihtsalt tagada liikmesriikide ja komisjoni tihe ja tõhus koostöö tolliseadustikus
käsitletud valdkonnas.
38     Komitee otsuste õigusliku olemuse kohta tuleb esiteks meelde tuletada, nagu nähtub käesoleva otsuse punktidest 26–33, et need
ei ole siduvad siseriiklikele tolliasutustele, kes otsustavad tollikontrolli all töötlemise loa taotluse üle.
39     Seda tõlgendust toetab Euroopa Kohtu praktika teiste samalaadsete arvamuste kohta, nagu eelkõige nõukogu 16. jaanuari 1969. aasta
määrusega (EMÜ) nr 97/69 ühise tollitariifistiku nomenklatuuri ühtseks kohaldamiseks võetavate meetmete kohta (EÜT L 14, lk 1)
asutatud ühise tollitariifistiku nomenklatuuri komitee arvamus. Komitee otsuste kohta tuleb välja tuua, et kuigi need kujutavad
endast olulist meedet tolliseadustiku ühtse kohaldamise tagamiseks liikmesriikide tolliasutuste poolt ning neid saab seega
lugeda kehtivaks abivahendiks nimetatud seadustiku tõlgendamisel, ei ole need õiguslikult siduvad (vt selle kohta 15. veebruari
1977. aasta otsus liidetud kohtuasjades 69/76 ja 70/76: Dittmeyer, EKL 1977, lk 231, punkt 4; 11. juuli 1980. aasta otsus
kohtuasjas 798/79: Chem‑Tec, EKL 1980, lk 2639, punktid 11‑12, ning 16. juuni 1994. aasta otsus kohtuasjas C‑35/93: Develop
Dr. Eisbein, EKL 1994, lk I‑2655, punkt 21).
40     Kuna komitee on asutatud liikmesriikide ja komisjoni tiheda ja tõhusa koostöö tagamiseks tolliseadustikus käsitletud valdkonnas,
peavad liikmesriikide tolliasutused tema otsust ainult arvesse võtma ega ole kohustatud seda lõpliku otsuse vastuvõtmisel
järgima. Siseriiklik kohus peab vajadusel kontrollima nimelt seda viimati nimetatud otsust.
41     Järelikult tuleb kolmandale küsimusele vastata selliselt, et tolliseadustiku artikli 133 punkti e alusel tehtud komitee otsuse
kehtivust ei saa EÜ artikli 234 alusel kontrollida.
42     Arvestades vastust kolmandale küsimusele, ei ole neljandale küsimusele vaja vastata.

Esimene küsimus
43     Oma esimese küsimusega tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kuidas tuleb tõlgendada tolliseadustiku artikli 133 punktis e
sisalduvat fraasi „kahjustamata sealjuures sarnast kaupa valmistavate ühenduse tootjate olulisi huve”. Ta küsib sisuliselt,
kas tollikontrolli all töötlemise taotluse kontrollimise raames tuleb selle sätte kohaselt arvesse võtta üksnes lõpptoote
turgu või peab samuti uurima majanduslikku olukorda seoses nimetatud toote valmistamiseks kasutatud toorainega.
44     Coberco Dairy Foods leiab, et mõistet „sarnast kaupa valmistavate ühenduse tootjate olulis[ed] huv[id]” tolliseadustiku artikli 133
punkti e tähenduses tuleb tõlgendada selliselt, et see hõlmab ainult töödeldud toodet, s.o lõpptoodet valmistavate ühenduse
tootjate huvide hindamist.
45     Kreeka ja Madalmaade valitsus ning komisjon leiavad, et arvestades tolliseadustiku artikli 133 punkti e sõnastust, konteksti
ja eesmärki, eeldab majanduslike tingimuste kontroll, et arvesse võetaks nii töödeldud toodete tootjate kui ka töötlemisprotsessis
kasutatud toodetega sarnast kaupa valmistavate tootjate huve.
46     Itaalia valitsus kinnitab esiteks, et majanduslike tingimuste kontroll peab käsitlema tooraineid, sest ühest küljest kohaldatakse
tollikontrolli all töötlemise protseduuri just neile ning teisest küljest on selle soodusprotseduuri kaitsemeetmed ette nähtud
just nende toodete jaoks. Teiseks ja samal põhjusel tuleb seda kontrolli teostada ühenduse turgu arvesse võttes. Kolmandaks
tuleb selliselt vastu võetud otsust kohaldada ühetaoliselt kõikides liikmesriikides.
47     Tuleb välja tuua, et tolliseadustiku artikli 133 punkti e sõnastus, mis viitab „sarnast kaupa valmistavate ühenduse tootjate
olulis[tele] huv[idele]”, täpsustamata, kas selles on silmas peetud lõpptoote tootjaid või kas see hõlmab ka nimetatud toote
valmistamiseks kasutatud tooraine tootjaid, ei anna esitatud küsimusele selget vastust, nii et arvesse tuleb võtta selle sätte
konteksti, s.o majanduslikku tolliprotseduuri, millele seda kohaldatakse, ning selle protseduuriga taotletavaid eesmärke.
48     Tolliseadustiku artikli 130 kohaselt võimaldab tollikontrolli all töötlemise protseduur kasutada ühendusevälist kaupa ühenduse
tolliterritooriumil toimingutes, mis muudavad kauba laadi või kuju, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimakse või
kaubanduspoliitilisi meetmeid, ning samuti lubada selliste toimingute käigus saadud tooteid vabasse ringlusse asjakohase imporditollimaksu
summa tasumisel. Seda protseduuri kohaldatakse vastavalt rakendusmääruse artikli 551 lõike 1 esimesele lõigule sellise kauba
suhtes, mille töötlemise käigus saadakse tooted, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid imporditollimaksusummasid kui need,
mida kohaldatakse importkauba suhtes.
49     Tollikontrolli all töötlemise protseduur nähti ette selleks, et vältida ühise tollitariifistiku automaatse kohaldamise negatiivseid
tagajärgi ühenduse töötlemistegevusele. Ometi, andes ühenduse töötlejatele eeliseid, kuna nad ei pea selle protseduuri raames
maksma kolmandatest riikidest imporditud kaupadelt tollimakse, võib nimetatud protseduur siiski kahjustada töötlemisprotsessis
kasutatavat toorainet valmistavate võimalike ühenduse tootjate olulisi huve.
50     Arvestades seda võimalikku huvide konflikti, on selge, et tolliseadustiku artikli 133 punktis e ette nähtud majanduslike tingimuste
kontroll on suunatud nende erinevate huvide, s.o tooraine töötlejate ning sarnast kaupa valmistavate ühenduse tootjate huvide
arvesse võtmisele. Selle sätte eesmärk, millele komisjon ka viitab, on hinnata tollikontrolli all töötlemise loa eeliseid
töötlemistegevusele võrreldes sellise loa andmise võimalike tagajärgedega töödeldavate kaupadega sarnast kaupa valmistavate
ühenduse tootjate olukorraga.
51     Tolliseadustiku artikli 133 punkti e eesmärgi selline tõlgendus, mille kohaselt tuleb kaitsta kõigi ühenduse tootjate, s.o
nii lõpptoote tootjate kui ka nimetatud toote valmistamiseks kasutatud tooraine tootjate huve, on pealegi ainus viis arvesse
võtta ühenduse poliitikate, s.h põllumajanduspoliitika nõudeid, nagu on nõutud tolliseadustiku ja põhjendustes 3 ja 4.
52     Järelikult tuleb esimesele küsimusele vastata selliselt, et tollikontrolli all töötlemise taotluse kontrollimise raames tolliseadustiku
artikli 133 punkti e kohaselt tuleb arvesse võtta mitte üksnes lõpptoote turgu, vaid samuti majanduslikku olukorda seoses
nimetatud toote valmistamiseks kasutatud tooraine turuga.

Teine küsimus
53     Oma teise küsimusega küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, milliseid kriteeriume kohaldatakse rakendusmääruse artikli 502
lõikes 3 sisalduva väljendi „töötlemistoimingute alustami[ne] või jätkami[ne]” tõlgendamisel ning kas eelkõige tuleb arvesse
võtta kindlat arvu töökohti, mida need kavandatavad töötlemistoimingud vähemalt peavad looma.
54     Coberco Dairy Foods’i arvates ei ole nimetatud sättes ette nähtud mingit säilitatavate või loodavate töökohtade piirarvu,
see töökohtade arv ei ole seega asjasse puutuv kriteerium.
55     Enne tollikontrolli all töötlemise loa andmist peavad siseriiklikud tolliasutused eelkõige tolliseadustiku artikli 133 punkti e
ja rakendusmääruse artikli 502 lõike 3 kohaselt kontrollima, kas teatud majanduslikud tingimused on täidetud, eelkõige kui
tegemist on niisuguste kaupadega nagu suhkur, millele kohaldatakse põllumajandusmeetmeid.
56     Tolliseadustiku artikli 133 punkti e kohaselt peab see kontroll võimaldama kindlaks teha, kas tollikontrolli all töötlemise
luba võib aidata soodustada ühenduses luua või säilitada töötlemistegevust, kahjustamata sarnast kaupa valmistavate ühenduse
tootjate olulisi huve. Tingimus, mille kohaselt nimetatud luba peab võimalikult soodustama ühenduses töötlemistoimingute alustamist
või jätkamist, on esitatud rakendusmääruse artikli 502 lõikes 3.
57     Kuigi neis tollikontrolli all töötlemise protseduurile kohaldatavates ühenduse õigusnormides ei ole täpsustatud erinevaid
kriteeriume, mida tuleb arvesse võtta neis ette nähtud majanduslike tingimuste hindamisel, tuleb meelde tuletada nimetatud
protseduuriga taotletavaid eesmärke, mis on väljendatud käesoleva otsuse punktides 50–52, ning asjaolu, et nimetatud tingimuste
kontrolli eesmärk on arvesse võtta erinevaid tooraine töötlejate ja sarnast kaupa valmistavate ühenduse tootjate huve kooskõlas
ühiste poliitikate nõuetega.
58     Neid põhjendusi arvestades tuleb sarnaselt Madalmaade ja Kreeka valitsuste ning komisjoniga välja tuua, et neis sätetes silmas
peetud majanduslikke tingimusi tuleb hinnata arvestades mitmeid asjaolusid, nagu tehtud investeeringu suurus, tegevuse kestvus
ja teostatavus, loodud töökohtade püsivus ning töötlemistoimingute alustamise ja jätkamisega seotud kõik muud asjasse puutuvad
asjaolud. Kuigi kindel arv töökohti, mida need kavandatavad töötlemistoimingud vähemalt peavad looma, on tolliseadustikus
ja selle rakendusmääruses nõutud majanduslike tingimuste kontrolli seisukohast asjasse puutuv asjaolu, ei ole see tingimata
ainus, mida tuleb arvesse võtta. Kriteeriumid, mida tuleb nimetatud kontrolli käigus arvesse võtta, sõltuvad asjaomase töötlemistegevuse
laadist ning iga majanduslike tingimuste kontroll peab olema läbi viidud olukorra konkreetseid asjaolusid arvestades.
59     Järelikult tuleb teisele küsimusele vastata selliselt, et kriteerium, mis on seotud töökohtadega, mida kavandatavad töötlemistoimingud
vähemalt peavad looma, võib kuuluda kriteeriumide hulka, mida tuleb arvesse võtta fraasi „luua või säilitada töötlemistegevust”
hindamisel tolliseadustiku artikli 133 punkti e ja rakendusmääruse artikli 502 lõike 3 tähenduses, kuid need kriteeriumid
ei piirdu ainult sellega. Nimetatud kriteeriumid sõltuvad tegelikult asjaomase töötlemistegevuse laadist ning siseriiklik
tolliasutus, kelle ülesanne on nende kahe sätte kohaselt majanduslike tingimuste kontrollimine, peab hindama kõiki asjakohaseid
asjaolusid, sealhulgas loodud töökohtade arvu, tehtud investeeringu suurust või kavandatava tegevust.

Kohtukulud
60     Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, v.a poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:
1.
Tollikontrolli all töötlemise taotluse kontrollimise raames nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega
kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2700/2000,
artikli 133 punkti e kohaselt tuleb arvesse võtta mitte üksnes lõpptoote turgu, vaid samuti majanduslikku olukorda seoses
nimetatud toote valmistamiseks kasutatud toorainega.
2.
Kriteerium, mis on seotud töökohtadega, mida kavandatavad töötlemistoimingud vähemalt peavad looma, võib kuuluda kriteeriumide
hulka, mida tuleb arvesse võtta fraasi „luua või säilitada töötlemistegevust” hindamisel määruse nr 2913/92, muudetud määrusega
(EÜ) nr 2700/2000, artikli 133 punkti e ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse
rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, muudetud komisjoni 4. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 993/2001, artikli 502
lõike 3 tähenduses, kuid need kriteeriumid ei piirdu ainult sellega. Nimetatud kriteeriumid sõltuvad tegelikult asjaomase
töötlemistegevuse laadist ning siseriiklik tolliasutus, kelle ülesanne on nende kahe sätte kohaselt majanduslike tingimuste
kontrollimine, peab hindama kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas loodud töökohtade arvu, tehtud investeeringu suurust
või kavandatava tegevuse kestvust.
3.
Määruse nr 2913/92, muudetud määrusega nr 2700/2000, artikli 133 punkti e alusel tehtud tolliseadustiku komitee otsuse kehtivust
ei saa EÜ artikli 234 alusel kontrollida.
4.
Tolliseadustiku komitee otsus ei ole siduv siseriiklikele tolliasutustele, kes otsustavad tollikontrolli all töötlemise loa
taotluse üle.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: hollandi.