CELEX: 62008TJ0035
Kopienas preču zīme
Iebildumu process
Kopienas grafiskas preču zīmes "ARTESA NAPA VALLEY" reģistrācijas pieteikums
Agrāka Kopienas grafiska preču zīme "ARTESO" un agrāka valsts vārdiska preču zīme "LA ARTESA"
Relatīvs atteikuma pamatojums
Sajaukšanas iespēja
Regulas (EK) Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts (tagad
Regulas (EK) Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

2003. gada 13. martā prasītāja
Codorniu Napa, Inc.
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) iesniedza Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikumu,
pamatojoties uz grozīto Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp.)
(aizstāta ar Padomes 2009. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi (OV L 78, 1. lpp.)).
Reģistrācijai pieteiktā preču zīme ir šāds grafisks apzīmējums:
Preces, attiecībā uz kurām tika pieteikta preču zīmes reģistrācija, ietilpst 33. klasē atbilstoši pārskatītajam un grozītajam
1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām
un atbilst šādam aprakstam: “vīni, kas ražoti un pildīti pudelēs Napas ielejā [
Napa Valley
] (Kalifornija, ASV)”.
2003. gada 24. novembrī Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikums tika publicēts
Bulletin des marques communautaires
[
Kopienas Preču Zīmju Biļetenā
] Nr. 83/2003.
2004. gada 23. februārī persona, kas iestājusies lietā –
Bodegas Ontañón, SA
–, pamatojoties uz Regulas Nr. 40/94 42. pantu (tagad – Regulas Nr. 207/2009 41. pants), iesniedza iebildumus pret pieteiktās
preču zīmes reģistrāciju attiecībā uz precēm, kas minētas iepriekš 3. punktā.
Iebildumi bija balstīti uz diviem apzīmējumiem. Pirmais apzīmējums bija Kopienas grafiska preču zīme, kura ir attēlota šādi
un reģistrēta ar Nr. 2050623,
attiecībā uz precēm, kas ietilpst 33. klasē atbilstoši Nicas nolīgumam un atbilst šādam aprakstam: “alkoholiskie dzērieni
(izņemot alu)”. Otrais apzīmējums bija Spānijas vārdiska preču zīme “LA ARTESA” Nr. 844194 attiecībā uz precēm, kas ietilpst
33. klasē atbilstoši Nicas nolīgumam un atbilst šādam aprakstam: “vīni, spirtotie dzērieni un liķieri”.
Iebildumi bija pamatoti ar Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā (tagad – Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta
b) apakšpunkts) paredzēto pamatu.
2006. gada 31. martā Iebildumu nodaļa iebildumus apmierināja, pamatojoties tikai uz salīdzinājumu starp agrāko Kopienas grafisko
preču zīmi “ARTESO” un reģistrācijai pieteikto preču zīmi. Savā lēmumā Iebildumu nodaļa uzskatīja, ka ir lieki izvērtēt, vai
Spānijas vārdiskās preču zīmes “LA ARTESA” izmantošanas pierādījumi ir pietiekami, lai pierādītu minētās preču zīmes faktisko
izmantošanu.
2006. gada 30. maijā saskaņā ar Regulas Nr. 40/94 57.–62. pantu (tagad – Regulas Nr. 207/2009 58.–64. pants) prasītāja iesniedza
ITSB apelācijas sūdzību par Iebildumu nodaļas lēmumu.
Ar 2007. gada 20. novembra lēmumu (turpmāk tekstā – “apstrīdētais lēmums”) ITSB Apelāciju ceturtā padome apelācijas sūdzību
noraidīja. Tā it īpaši uzskatīja, ka vārdiskajiem elementiem “arteso” un “artesa” konfliktējošajās preču zīmēs ir centrālā
un dominējošā nozīme, ka reģistrācijai pieteiktās preču zīmes grafiskais elements nav īpaši atšķirtspējīgs un ka vārdu salikums
“napa valley” nav preču ģeogrāfisko izcelsmi aprakstošs un nevar tikt uzskatīts par atšķirtspējīgu un dominējošu elementu.
Apelāciju padome turklāt uzskatīja, pirmkārt, ka aptvertās preces ir identiskas un, otrkārt, ka, neraugoties uz acīmredzamām
atšķirībām starp konfliktējošo preču zīmju grafiskajiem elementiem, minētajām preču zīmēm ir kopīgi to atšķirtspējīgākie un
dominējošākie elementi, kuriem tādējādi piemīt noteikta līdzības pakāpe no vizuālā viedokļa un kuri ir līdzīgi no fonētiskā
viedokļa. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Apelāciju padome konstatēja, ka starp minētajiem apzīmējumiem pastāv sajaukšanas
iespēja. Attiecībā uz agrākās Spānijas preču zīmes faktiskās izmantošanas pierādījumiem Apelāciju padome uzskatīja, ka ir
nelietderīgi to izvērtēt, jo, pamatojoties uz vienām no agrākajām tiesībām, pilnībā ir apmierināti iebildumu iesniedzējas
prasījumi.

Lietas dalībnieku prasījumi
Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–        atcelt apstrīdēto lēmumu;
–        piespriest ITSB atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
ITSB prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–        prasību noraidīt;
–        piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Juridiskais pamatojums
Prasītāja savas prasības pamatojumam izvirza tikai vienu pamatu, kas attiecas uz Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta
noteikumu pārkāpumu.

Lietas dalībnieku argumenti
Prasītāja uzskata, ka attiecīgie apzīmējumi neesot pietiekami līdzīgi, lai izraisītu sajaukšanas iespēju.
Tā apgalvo, ka Apelāciju padome, novērtējot sajaukšanas iespējas esamību, neesot ievērojusi Vispārējās tiesas judikatūrā izmantoto
pieeju, jo tā neesot veikusi visaptverošu attiecīgo apzīmējumu analīzi. Apelāciju padome cita starpā esot tikai nodalījusi
un salīdzinājusi vārdiskos elementus, piedēvējot tiem dominējošu raksturu, un atdalījusi minēto apzīmējumu grafiskās sastāvdaļas,
uzskatot tās par papildinošām. Šie grafiskie elementi esot novērtēti tikai pēc tam, kad bija salīdzināti vārdiskie elementi,
lai pierādītu, vai tie veido pietiekamu atšķirošu elementu, lai izvairītos no sajaukšanas iespējas esamības.
Prasītāja uzskata, ka konfliktējošo preču zīmju vārdiskie elementi minēto preču zīmju attēlā neesot dominējoši un ka grafiskie
elementi, ņemot vērā to kopējo radīto iespaidu, neesot nenozīmīgi. Gluži pretēji – tiem esot analoģiska nozīme tai, kāda ir
vārdiskajiem elementiem, jo, tā kā to izmērs ir daudz lielāks, tie ieņemot vismaz līdzvērtīgu vietu tai, kāda ir minētajiem
[vārdiskajiem] elementiem, un tie apzīmējumiem piešķirot ļoti īpašu un oriģinālu formu.
[Prasītāja] apgalvo, ka no fonētiskā viedokļa abi konfliktējošie apzīmējumi esot skaidri atšķirīgi, jo reģistrācijai pieteikto
preču zīmi veidojot trīs vārdi un septiņas zilbes (“ar”, “te”, “sa”, “na”, “pa”, “va”, “lley”), turpretī agrākā preču zīme
ietverot tikai vienu trīszilbju vārdu (“ar”, “te”, “so”). Tāpat tā uzsver, ka no fonētiskā viedokļa reģistrācijai pieteiktā
preču zīme esot garāka nekā agrākā preču zīme.
Prasītāja uzskata, ka pretēji tam, ko apgalvo Apelāciju padome, no konfliktējošo apzīmējumu fonētiskā salīdzinājuma nevarot
izslēgt vārdu salikumu “napa valley”, jo preču iegādes brīdī sabiedrības daļa vārdu salikumu “artesa napa valley” izmantojot
kopumā un tādējādi tas esot reģistrācijai pieteiktās preču zīmes papildu atšķirīgais elements.
Tā apgalvo, ka no konceptuālā viedokļa fakts, ka reģistrācijai pieteiktās preču zīmes vārdiskajam elementam “artesa” spāņu
valodā ir noteikta nozīme, ļaujot neitralizēt fonētiskās līdzības ar agrāko preču zīmi, kuras vārdiskais elements “arteso”,
tā kā tam nav [noteiktas] nozīmes spāņu valodā, varētu nozīmēt tādu mitoloģisko personu kā, piemēram, to, kura ir izvietota
virs minētā elementa.
[Prasītāja] piebilst, ka abas preču zīmes radot atšķirīgus konceptuālus iespaidus, jo reģistrācijai pieteiktās preču zīmes
vārdu salikums “napa valley” patērētājiem sniedzot nepārprotamu konceptuālu informāciju un tās grafiskais elements paužot
modernisma ideju. Turpretī agrākās preču zīmes vārdiskais un grafiskais elementi liekot apzīmējumu asociēt ar klasisko mitoloģiju.
Prasītāja precizē, ka vīni un alkoholiskie dzērieni vispārēji tiek tirgoti lielveikalos, pārtikas preču veikalos un restorānos,
tādējādi patērētājiem ļaujot izvērtēt pudeļu etiķetes. Tāpēc patērētāji attiecīgās preču zīmes uztverot drīzāk vizuāli nekā
fonētiski.
Prasītāja uzsver, ka reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē ietvertais vārdu salikums “napa valley” norādot uz ģeogrāfisko izcelsmi,
kura atšķiroties no tās, kāda ir ar agrāko preču zīmi aptvertajām precēm. Šis apstāklis ļaujot atšķirt reģistrācijai pieteikto
preču zīmi no agrākās preču zīmes, jo alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskā izcelsme parasti tiekot uzskatīta par īpašību, kurai
vidusmēra patērētājs pievērš lielu uzmanību.
Prasītāja secina, ka, tā kā [starp] apzīmējumiem esot būtiskas grafiskas atšķirības un tā kā attiecīgo preču nozarē apzīmējumu
vizuālajam aspektam ir lielāka nozīme nekā fonētiskajam aspektam, konfliktējošās grafiskās preču zīmes tirgū varot “miermīlīgi
līdzāspastāvēt”.
ITSB un persona, kas iestājusies lietā, apstrīd visus prasītājas izvirzītos argumentus.

Vispārējās tiesas vērtējums
Atbilstoši Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktam, ja agrākas preču zīmes īpašnieks iebilst, pieteikto preču
zīmi nereģistrē, ja tās identiskuma vai līdzības dēļ ar agrāko preču zīmi un preču vai pakalpojumu, ko aptver abas preču zīmes,
identiskuma vai līdzības dēļ sabiedrībai tajā teritorijā, kur ir aizsargāta agrākā preču zīme, pastāv to sajaukšanas iespēja.
Sajaukšanas iespēja ietver asociāciju iespēju ar agrāko preču zīmi. Turklāt saskaņā ar Regulas Nr. 40/94 8. panta 2. punkta
a) apakšpunkta i) daļu (tagad – Regulas Nr. 207/2009 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) daļa) ar agrākajām preču zīmēm saprot
Eiropas Kopienā reģistrētas preču zīmes, kuru pieteikuma iesniegšanas datums ir pirms Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikuma
iesniegšanas datuma.
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru sajaukšanas iespēja ir iespēja, ka sabiedrība varētu uzskatīt, ka attiecīgās preces vai pakalpojumi
ir no viena uzņēmuma vai, attiecīgā gadījumā, no ekonomiski saistītiem uzņēmumiem. Saskaņā ar šo pašu judikatūru sajaukšanas
iespēja ir jāvērtē visaptveroši, atbilstoši tam, kā konkrētā sabiedrības daļa uztver attiecīgos apzīmējumus un preces vai
pakalpojumus, un ņemot vērā visus uz konkrēto lietu attiecināmos faktorus, it īpaši savstarpējo saistību starp apzīmējumu
līdzību un preču vai pakalpojumu, kurus šie apzīmējumi apzīmē, līdzību (Pirmās instances tiesas 2003. gada 9. jūlija spriedums
lietā T‑162/01
Laboratorios RTB
/ITSB –
Giorgio Beverly Hills
(“GIORGIO BEVERLY HILLS”),
Recueil
, II‑2821. lpp., 30.–33. punkts, un 2008. gada 16. decembra spriedums lietā T‑259/06
Torres
/ITSB –
Navisa Industrial Vinícola Española
(“MANSO DE VELASCO”), Krājumā nav publicēts, 23. un 24. punkts).
Lai piemērotu Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, sajaukšanas iespējas priekšnoteikums ir vienlaicīgs konfliktējošo
preču zīmju identiskums vai līdzība, kā arī ar tām aptverto preču vai pakalpojumu identiskums vai līdzība. Šie nosacījumi
ir kumulatīvi (Pirmās instances tiesas 2009. gada 22. janvāra spriedums lietā T‑316/07
Commercy
/ITSB –
easyGroup IP Licensing
(“easyHotel”), Krājums, II‑43. lpp., 42. punkts, un 2009. gada 23. septembra spriedums lietā T‑291/07
Viñedos y Bodegas Príncipe Alfonso de Hohenlohe
/ITSB –
Byass
(“ALFONSO”), Krājumā nav publicēts, 25. punkts).
Turklāt atbilstoši judikatūrai, vērtējot sajaukšanas iespēju visaptveroši, ir jāņem vērā attiecīgās preču kategorijas samērā
informēts, uzmanīgs un apdomīgs vidusmēra patērētājs. Tāpat ir jāņem vērā fakts, ka vidusmēra patērētāja uzmanības līmenis
var mainīties atkarībā no attiecīgo preču vai pakalpojumu kategorijas (Pirmās instances tiesas 2007. gada 13. februāra spriedums
lietā T‑256/04
Mundipharma
/ITSB –
Altana Pharma
(“RESPICUR”), Krājums, II‑449. lpp., 42. punkts, un iepriekš minētais spriedums lietā “ALFONSO”, 27. punkts).
Izskatāmajā lietā Apelāciju padome sajaukšanas iespēju ir novērtējusi, ņemot vērā divas Kopienas preču zīmes – agrāko preču
zīmi, kura aptver “alkoholiskos dzērienus (izņemot alu)”, un reģistrācijai pieteikto preču zīmi attiecībā uz “vīniem, kas
ražoti un pildīti pudelēs Napas ielejā (Kalifornija, ASV)”. Apelāciju padome apstrīdētā lēmuma 20. punktā ir uzskatījusi,
ka ar agrāko preču zīmi aptvertās preces ir identiskas precēm, kas aptvertas ar reģistrācijai pieteikto preču zīmi, un to
prasītāja neesot tieši apstrīdējusi.
Tāpat Apelāciju padome apstrīdētā lēmuma 16. punktā ir uzskatījusi, ka, ņemot vērā attiecīgo preču raksturu un faktu, ka agrākā
preču zīme ir Kopienas preču zīme, konkrēto sabiebrības daļu veido Eiropas vidusmēra patērētāji, un to prasītāja arī neesot
apstrīdējusi.
Par konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu
Attiecībā uz konfliktējošo apzīmējumu vizuālo, fonētisko un konceptuālo līdzību sajaukšanas iespējas visaptverošam vērtējumam
ir jābalstās uz šo apzīmējumu radīto kopējo iespaidu, tostarp ņemot vērā to atšķirīgos un dominējošos elementus. Preču zīmju
uztverei, kāda ir attiecīgo preču vai pakalpojumu vidusmēra patērētājam, minētās sajaukšanas iespējas visaptverošajā vērtējumā
ir noteicoša loma. Šajā sakarā vidusmēra patērētājs parasti uztver preču zīmi kopumā un neveic dažādu tās elementu pārbaudi
(skat. Tiesas 2007. gada 12. jūnija spriedumu lietā C‑334/05 P ITSB/
Shaker
, Krājums, I‑4529. lpp., 35. punkts un tajā minētā judikatūra).
Divu preču zīmju līdzības vērtējumā nevar aprobežoties tikai ar kādu vienu kombinētas preču zīmes elementu un salīdzināt to
ar citu preču zīmi. Gluži pretēji, salīdzinājums ir jāveic, pārbaudot attiecīgās preču zīmes un apskatot katru no tām kopumā,
kas neizslēdz, ka noteiktos apstākļos konkrētās sabiedrības daļas atmiņā radīto kopējo iespaidu nosaka viena vai vairākas
šo preču zīmju sastāvdaļas (skat. iepriekš minēto spriedumu lietā ITSB/
Shaker
, 41. punkts un tajā minētā judikatūra). Tikai tad, ja visiem citiem preču zīmes elementiem ir nebūtiska nozīme, līdzības
novērtējumu var veikt tikai uz dominējošā elementa pamata (iepriekš minētais Tiesas spriedums lietā ITSB/
Shaker
, 42. punkts, un 2007. gada 20. septembra spriedums lietā C‑193/06 P
Nestlé
/ITSB, Krājumā nav publicēts, 43. punkts). Tā tas varētu būt tostarp gadījumā, kad šī sastāvdaļa viena pati var dominēt šīs
preču zīmes attēlā, kas palicis konkrētās sabiedrības daļas atmiņā tādējādi, ka visas pārējās preču zīmes sastāvdaļas tās
radītajā kopējā iespaidā būs nenozīmīgas (iepriekš minētais spriedums lietā
Nestlé
/ITSB, 43. punkts).
Izskatāmajā lietā Apelāciju padome ir uzskatījusi, ka attiecīgajām preču zīmēm ir kopīgi to atšķirtspējīgākie un dominējošākie
elementi un ka tātad tām piemīt noteikta līdzības pakāpe no vizuālā viedokļa un no fonētiskā viedokļa tās ir līdzīgas.
Šajā ziņā prasītāja uzskata, ka katra apzīmējuma kopīgajā radītajā iespaidā grafiskais elements nav nenozīmīgs, un apstrīd
faktu, ka Apelāciju padome sajaukšanas iespējas novērtējuma kontekstā ir ņēmusi vērā tikai vārdiskos elementus.
–       Par vizuālo līdzību
Atbilstoši judikatūrai, novērtējot kombinētas preču zīmes vienas vai vairāku noteiktu sastāvdaļu dominējošo raksturu, tostarp
ir jāņem vērā katras šīs sastāvdaļas raksturīgās iezīmes, salīdzinot tās ar citu sastāvdaļu iezīmēm. Turklāt un papildus var
ņemt vērā dažādo sastāvdaļu nozīmi kombinētās preču zīmes konfigurācijā (Pirmās instances tiesas 2002. gada 23. oktobra spriedums
lietā T‑6/01
Matratzen Concord
/ITSB –
Hukla Germany
(“MATRATZEN”),
Recueil
, II‑4335. lpp., 35. punkts, un 2007. gada 13. decembra spriedumu lietā T‑242/06
Cabrera Sánchez
/ITSB –
Industrias Cárnicas Valle
(“el charcutero artesano”), Krājumā nav publicēts, 47. punkts).
Līdz ar to ir jāizvērtē, vai vārdiskais elements ir dominējošais elements katrā no ar konfliktējošajām preču zīmēm radītajā
kopējā iespaidā.
Pirmkārt, ir jāpaskaidro, ka gadījumā, kad apzīmējums vienlaikus sastāv no grafiskiem un vārdiskiem elementiem, tas automātiski
nenozīmē, ka vārdiskais elements vienmēr ir jāuzskata par dominējošo elementu (šajā ziņā skat. Pirmās instances tiesas 2005. gada
24. novembra spriedumu lietā T‑3/04
Simonds Farsons Cisk
/ITSB –
Spa Monopole
(“KINJI by SPA”), Krājums, II‑4837. lpp., 45. punkts). Kombinētas preču zīmes gadījumā grafiskajam elementam var būt līdzvērtīga
nozīme vārdiskā elementa nozīmei (šajā ziņā skat. Pirmās instances tiesas 2002. gada 12. decembra spriedumu lietā T‑110/01
Vedial
/ITSB –
France Distribution
(“HUBERT”),
Recueil
, II‑5275. lpp., 53. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā “el charcutero artesano”, 55. punkts).
Otrkārt, kā tika atgādināts iepriekš 32. punktā, tikai tad, ja visas pārējās preču zīmes sastāvdaļas ir nenozīmīgas, līdzības
novērtējums varētu tikt veikts, pamatojoties tikai uz dominējošo elementu.
Izskatāmajā lietā pretēji tam, ko konstatējusi Apelāciju padome, abās konfliktējošajās preču zīmēs esošais vārdiskais elements
nav dominējošais elements attiecībā pret dažādiem grafiskajiem elementiem, kas veido minētās preču zīmes, no vienas puses,
un attiecībā pret novietojumu, kāds attiecīgajiem elementiem ir apzīmējumos, no otras puses. Šie grafiskie elementi, tostarp
to forma, izmērs un krāsa, kas izvietoti virs vārdiskajiem elementiem, nepārprotami ietekmē katras attiecīgās preču zīmes
attēlu, ko konkrētā sabiedrības daļa saglabā atmiņā, tādējādi, ka tos nevar neievērot tās uztveršanas brīdī.
Patērētāja uztvertajā agrākās preču zīmes attēlā ir atainots melnbalts kentaurs, uz kura jāj jātnieks, abi šie varoņi tur
rokā kātu, kura abos galos karājas amforas, un zem zīmējuma ar mazajiem burtiem ir rakstīts vārds “arteso”. Turpretī attiecībā
uz reģistrācijai pieteikto preču zīmi patērētāju uztvertais attēls ir vertikāls taisnstūris, kura augšdaļā uz pelēka fona
ietverts trijstūris, kurā savukārt ir ietverts līkumains elements, zem kura ar zelta krāsas lielajiem burtiem uz melna fona
ir rakstīts vārds “artesa”, no vienas puses, un apakšējā daļā ir redzams vārdu salikums “napa valley”, kurš arī ir rakstīts
zelta krāsas lielajiem burtiem uz melna fona, no otras puses.
Līdz ar to, kā pamatoti norāda prasītāja, konfliktējošo apzīmējumu vizuālais salīdzinājums ir jāveic, pamatojoties uz visiem
tos veidojošajiem dažādajiem grafiskajiem un vārdiskajiem elementiem.
Šādos apstākļos konfliktējošo apzīmējumu līdzība ir jāizanalizē, ņemot vērā visaptverošo iespaidu, ko rada visi tos veidojošie
dažādie elementi, un jāizvērtē, vai secinājumu, pie kura Apelāciju padome ir nonākusi pēc tās vērtējuma, nav ietekmējusi tās
pieļautā kļūda.
Atbilstoši judikatūrai apstāklis, saskaņā ar kuru abas konfliktējošās preču zīmes ietver līdzīgus vārdiskos elementus, pats
par sevi neļauj izsecināt konfliktējošo apzīmējumu vizuālās līdzības esamību. Tas, ka apzīmējumos ir grafiskie elementi, kas
atveidoti ar īpašu un oriģinālu konfigurāciju, var būt pamats tam, ka katra apzīmējuma radītais kopiespaids ir atšķirīgs (šajā
ziņā skat. Pirmās instances tiesas 2003. gada 9. jūlija spriedumu lietā T‑156/01
Laboratorios RTB
/ITSB –
Giorgio Beverly Hills
(“GIORGIO AIRE”),
Recueil
, II‑2789. lpp., 73. un 74. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā “KINJI by SPA”, 48. punkts).
Protams, kā tas tika uzsvērts iepriekš 39. punktā, konfliktējošajos apzīmējumos ir būtiskas atšķirības attiecībā uz to grafisko
elementu formu, izmēru un krāsu, kurus veido – agrākajā preču zīmē – melnbalts kentaura, uz kura jāj jātnieks, attēls un –
reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē – līkumainu elementu ietveroša trijstūra dažādās krāsās, kurš ietverts taisnstūrī, attēls.
Tomēr, neraugoties uz šīm atšķirībām, no minēto apzīmējumu salīdzinājuma izriet būtiska līdzība starp vārdiskajiem elementiem
“arteso” un “artesa”, kuri ir rakstīti līdzīgiem lielajiem burtiem, kuriem ir līdzīgs novietojums, [proti,] zem grafiskajiem
elementiem, un kuru vienīgās atšķirības ir krāsa un to pēdējais patskanis. Runājot par vārdisko elementu “napa valley”, ņemot
vērā tā novietojumu, tā burtu izmēru, kuri ir mazāki nekā tie, kas izmantoti elementā “artesa”, un nelielo atstarpi starp
to veidojošajiem burtiem, tas reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē kopumā izceļas tikai nedaudz un minētajā preču zīmē ir
pakārtots elements, kuram nevar būt izšķiroša loma konfliktējošo apzīmējumu nošķiršanā no vizuālā viedokļa. Tādējādi, pretēji
tam, ko apgalvo prasītāja, kopējās vārdiskās daļas “artes” abos apzīmējumos esamība ļauj konstatēt vāju līdzības pakāpi starp
šīm preču zīmēm no vizuālā viedokļa.
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Vispārējā tiesa uzskata, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem piemīt neliela vizuālās līdzības
pakāpe.
–       Par fonētisko līdzību
No fonētiskā viedokļa nevar apstrīdēt, ka vārdiskie elementi “arteso” un “artesa”, kas ietverti abās attiecīgajās preču zīmēs,
ir ļoti līdzīgi. Kā tika norādīts jau iepriekš 44. punktā, minētajos vārdos atšķiras tikai to pēdējais patskanis.
Tomēr prasītāja apgalvo, ka Apelāciju padome ir pieļāvusi kļūdu, konfliktējošo apzīmējumu fonētiskajā salīdzinājumā neņemot
vērā reģistrācijai pieteiktās preču zīmes vārdisko elementu “napa valley”, kurš pastiprinot atšķirības starp minētajiem apzīmējumiem.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka
a priori
vārdu salikums “artesa napa valley” reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē atstāj no vārda “arteso” atšķirīgu fonētisko iespaidu.
Tomēr, tā kā izskatāmajā lietā vārdu salikumam “napa valley”, salīdzinot to ar vārdu “artesa”, ir pakārtota nozīme, to kā
reģistrācijai pieteiktās preču zīmes pakārtoto elementu konkrētā sabiedrības daļa minētās preču zīmes izrunāšanas brīdī nepieminēs.
Turklāt, kā apstrīdētā lēmuma 32. punktā norādījusi Apelāciju padome, angliski runājošā konkrētā sabiedrības daļa šo elementu
drīzāk uztvers kā attiecīgo preču ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, nevis kā reģistrācijai pieteiktās preču zīmes atšķirtspējīgo
elementu. Šī iemesla dēļ ir ļoti iespējams, ka patērētāji, atsaucoties uz reģistrācijai pieteikto preču zīmi, minēs tikai
vārdu “artesa” (Pirmās instances tiesas 2007. gada 14. novembra spriedums lietā T‑101/06
Castell del Remei
/ITSB –
Bodegas Roda
(“CASTELL DEL REMEI ODA”), Krājumā nav publicēts, 66. punkts). Līdz ar to, pretēji prasītājas apgalvojumiem, vārdiskais elements
“napa valley” nav pietiekams, lai izvairītos no jebkādas konfliktējošo apzīmējumu fonētiskās līdzības esamības.
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir jāsecina, ka starp abiem konfliktējošajiem apzīmējumiem pastāv būtiska fonētiskā līdzība.
–       Par konceptuālo līdzību
Saskaņā ar judikatūru konceptuālās atšķirības var neitralizēt vizuālās un fonētiskās līdzības, ja vismaz vienai no attiecīgajām
preču zīmēm no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa ir skaidra un noteikta nozīme, tādējādi, ka šī sabiedrības daļa to nekavējoties
var uztvert (Pirmās instances tiesas 2003. gada 14. oktobra spriedums lietā T‑292/01
Phillips-Van Heusen
/ITSB –
Pash Textilvertrieb und Einzelhandel
(“BASS”),
Recueil
, II‑4335. lpp., 54. punkts).
Kā apstrīdētā lēmuma 34. punktā ir norādījusi Apelāciju padome un ITSB to apstiprinājis, izskatāmajā lietā vārdam “arteso”
nav nekādas semantiskas nozīmes un vārds “artesa”, kurš apzīmē trauku, kuram ir īpaša forma maizes mīklas mīcīšanai, spāņu
valodā tiek ļoti maz izmantots, – tā izmantošana ir ierobežota sabiedrības daļā, kurā ietilpst profesionāļi. Turklāt, tā kā
vārds “artesa” ir spāņu valodas vārds, no pārējās konkrētās Kopienas sabiedrības daļas, kas nav spāniski runājoša, viedokļa
tam nav nekādas nozīmes. Līdz ar to tāda konkrētā sabiedrības daļa, kā tā ir definēta iepriekš 30. punktā, minētajiem vārdiskajiem
elementiem nepiešķirs nekādu konceptuālu saturu.
Pretēji tam, ko apgalvo prasītāja, ir jāuzskata, ka vārdu salikums “napa valley” nav pietiekams, lai izvairītos no tā, ka
sabiedrības daļa varētu domāt, ka attiecīgo preču izcelsme ir viens un tas pats uzņēmums vai ekonomiski saistīti uzņēmumi.
Kā norādīts iepriekš 49. punktā, būtiska konkrētās sabiedrības daļa attiecīgo vārdu salikumu, protams, uztvers kā attiecīgo
preču ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tomēr [šī sabiedrības daļa] apzīmējumam nepiešķirs īpašu konceptuālu saturu.
Prasītājas arguments, saskaņā ar kuru konfliktējošo apzīmējumu grafiskie elementi atspoguļo dažādus konceptus, šo secinājumu
nevar atspēkot. No vienas puses, kentaura, uz kura jāj jātnieks, kurš pārvadā nūju ar amforām, attēls netieši norāda uz vīna
mitoloģisko izcelsmi un tātad ir norāde uz vīnu un tā ražošanu. Līdz ar to apzīmējums no konkrētās sabiedrības viedokļa tiek
asociēts ar vīnu, tomēr no konkrētās sabiedrības viedokļa šai asociācijai nav skaidras un noteiktas nozīmes, kura varētu pierādīt
konceptuālu atšķirību starp abiem apzīmējumiem.
No otras puses, runājot par reģistrācijai pieteikto preču zīmi, grafiskā elementa stilizēšana apgrūtina konceptuālā satura
izpaušanu un it īpaši to, lai vidusmēra patērētājs to skaidri uztvertu. Līdz ar to nevar secināt, ka reģistrācijai pieteiktā
preču zīme ar tās kopējo radīto iespaidu netieši norāda uz modernisma ideju, kuru konkrētā sabiedrības daļa nekavējoties uztvers.
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, ir jāsecina, ka no konceptuālā viedokļa patērētāji, runājot par attiecīgajiem apzīmējumiem,
nesaskatīs nekādu īpašu semantisku nozīmi, kas tiem ļautu uztvert atšķirību vai līdzību starp abiem apzīmējumiem.
Par sajaukšanas iespējas visaptverošo novērtējumu
Sajaukšanas iespējas visaptverošs vērtējums nozīmē noteiktu savstarpējo saistību starp vērā ņemamajiem faktoriem, it īpaši
preču zīmju līdzību un ar tām aptverto preču vai pakalpojumu līdzību. Tādējādi aptverto preču vai pakalpojumu nenozīmīgo līdzību
var kompensēt augsta preču zīmju līdzības pakāpe un otrādi (skat. pēc analoģijas Tiesas 1998. gada 29. septembra spriedumu
lietā C‑39/97
Canon
,
Recueil
, I‑5507. lpp., 17. punkts, un Pirmās instances tiesas 2006. gada 14. decembra spriedumu apvienotajās lietās T‑81/03, T‑82/03
un T‑103/03
Mast-Jägermeister
/ITSB –
Licorera Zacapaneca
(“VENADO” ar rāmi u.c.), Krājums, II‑5409. lpp., 74. punkts).
Izskatāmajā lietā Apelāciju padome uzskatīja, ka salīdzinātajiem apzīmējumiem ir noteikta līdzības pakāpe no vizuālā viedokļa
un tās ir līdzīgas no fonētiskā viedokļa, un tātad, ņemot vērā attiecīgo preču identiskumu, secināja, ka starp abām preču
zīmēm pastāv sajaukšanas iespēja.
Turpretī prasītāja uzskata, ka starp apzīmējumiem pastāv būtiskas grafiskas atšķirības un ka, ņemot vērā apzīmējumu vizuālā
aspekta nozīmīgumu attiecīgo preču nozarē, konfliktējošās preču zīmes tirgū var “miermīlīgi līdzāspastāvēt”.
Šajā ziņā ir jāatzīmē, ka sajaukšanas iespējas visaptverošā vērtējumā konfliktējošo apzīmējumu vizuālajiem, fonētiskajiem
un konceptuālajiem aspektiem ne vienmēr ir vienāda nozīme un līdz ar to ir svarīgi analizēt objektīvos apstākļus, kādos preču
zīmes var atrasties tirgū (Pirmās instances tiesas 2004. gada 6. oktobra spriedums apvienotajās lietās no T‑117/03 līdz T‑119/03
un T‑171/03
New Look
/ITSB –
Naulover
(“NLSPORT”, “NLJEANS”, “NLACTIVE” un “NLCollection”), Krājums, II‑3471. lpp., 49. punkts).
Konfliktējošo apzīmējumu elementu līdzības vai atšķirības nozīmīgums it īpaši var būt atkarīgs no apzīmējumu raksturīgajām
īpašībām vai no apstākļiem, kādos tiek pārdotas preces vai sniegti pakalpojumi, ko aptver [šie apzīmējumi]. Ja preces, ko
aptver attiecīgās preču zīmes, parasti tiek pārdotas pašapkalpošanās veikalos, kur pircējs pats izvēlas preces un tāpēc galvenokārt
paļaujas uz preču zīmes attēlu, kas ir uz šīs preces, tad parasti apzīmējumu vizuālajai līdzībai ir lielāka nozīme (iepriekš
minētie spriedumi apvienotajās lietās “NLSPORT”, “NLJEANS”, “NLACTIVE” un “NLCollection”, 49. punkts, un lietā “el charcutero
artesano”, 80. punkts). Turpretim, ja attiecīgā prece tiek pārdota, piedāvājot mutvārdos, tad lielāka nozīme parasti tiks
piešķirta apzīmējumu fonētiskajai līdzībai (Pirmās instances tiesas 2007. gada 8. februāra spriedums lietā T‑88/05
Quelle
/ITSB –
Nars Cosmetics
(“NARS”), Krājumā nav publicēts, 68. punkts).
Vīnu nozarē, atšķirībā no bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas aplūkoti iepriekš minētajā spriedumā lietā “KINJI by SPA” (57. un
58. punkts), šo preču patērētāji ir pieraduši tās apzīmēt un atpazīt, izmantojot vārdisko elementu, kurš kalpo to identificēšanai,
it īpaši bāros vai restorānos, kuros vīni pēc tam, kad to vārds ir redzēts [dzērienu] kartē, tiek pasūtīti mutvārdos (Pirmās
instances tiesas 2005. gada 13. jūlija spriedums lietā T‑40/03
Murúa Entrena
/ITSB –
Bodegas Murúa
(“Julián Murúa Entrena”), Krājums, II‑2831. lpp., 56. punkts, un 2008. gada 12. marta spriedums lietā T‑332/04
Sebirán
/ITSB –
El Coto De Rioja
(“Coto D’Arcis”), Krājumā nav publicēts, 38. punkts). Līdz ar to izskatāmajā lietā īpaši būtiska nozīme ir jāpiešķir attiecīgo
apzīmējumu fonētiskajai līdzībai.
Izskatāmajā lietā tika konstatēts, ka attiecīgās ar abām preču zīmēm aptvertās preces, proti, vīni, ir identiskas un ka starp
apzīmējumiem pastāv būtiska fonētiskā līdzība, kā arī vāja vizuālā līdzība. Šādos apstākļos Vispārējā tiesa uzskata, ka, ņemot
vērā veidu, kādā patērētāji apzīmē attiecīgās preces, un tādējādi būtisko nozīmi, kāda piešķirama fonētiskajai līdzībai, starp
abām preču zīmēm pastāv sajaukšanas iespēja Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.
Turklāt fakts, ka ar reģistrācijai pieteikto preču zīmi aptvertās preces, kā norādīts minētajā preču zīmē, ir ražotas Napas
ielejā (
Napa valley
), nevar novērst sajaukšanas iespējas esamību. Saskaņā ar judikatūru sajaukšanas iespēja var pastāvēt arī tad, ja sabiedrības
uztverē attiecīgajām precēm ir atšķirīga ražošanas vieta (iepriekš minētais spriedums lietā
Canon
, 29. un 30. punkts, un Pirmās instances tiesas 2005. gada 8. decembra spriedums lietā T‑29/04
Castellblanch
/ITSB –
Champagne Roederer
(“CRISTAL CASTELLBLANCH”), Krājums, II‑5309. lpp., 52. punkts).
Līdz ar to pamats ir noraidāms, un tādējādi prasība ir pilnībā noraidāma.

Par tiesāšanās izdevumiem
Atbilstoši Reglamenta 87. panta 2. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās
izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā prasītājai spriedums ir nelabvēlīgs, tai
jāatlīdzina tiesāšanās izdevumi atbilstoši ITSB prasījumiem.
Ar šādu pamatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (otrā palāta)
nospriež:
1)
prasību noraidīt;
2)
Codorniu Napa, Inc.
atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
Pelikánová
Jürimäe
Soldevila Fragoso
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2010. gada 23. novembrī.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – spāņu.