CELEX: 62007CJ0187
91/629/EGK irányelv
97/182/EK határozat
Borjak tenyésztése
Egyedi bokszok
A borjak lekötésének tilalma
A »lekötni« ige jelentése
A kötél jellege és hossza
Különböző nyelvi változatok közötti eltérés
Egységes értelmezés

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az 1997. február 24-i 97/182/EK bizottsági határozattal (
HL L 76., 30. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 20. kötet, 248. o.) módosított, a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1991. november 19-i 91/629/EGK tanácsi irányelvben (HL 340., 28. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 12. kötet, 144. o., a továbbiakban: módosított 91/629 irányelv) szereplő „lekötni” („aanbinden”) kifejezés értelmezésére irányul.
E kérelmet a D. Endendijk ellen folyamatban lévő büntetőeljárás keretében terjesztették elő, akinek azt róják a terhére, hogy 2005 októberében a módosított 91/629 irányelv melléklete 8. pontjának első mondata szerinti feltételeknek nem megfelelő körülmények között lekötve tartott borjakat.
Jogi háttér
A közösségi szabályozás
A 91/629 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerint a borjakat a csoportosan, egyedi bokszokban, vagy „állásokban lekötve” kell tartani. E rendelkezést az újonnan épített, illetve átépített gazdaságok vonatkozásában kell alkalmazni, 1994. január 1-jétől.
A 91/629 irányelv módosításáról szóló, 1997. január 20-i 97/2/EK tanácsi irányelv (
HL L 25., 24. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 20. kötet, 238. o.) e rendelkezés szövegét nem módosította, azonban egy új (3) bekezdést illesztett a 91/629 irányelv 3. cikkébe, amely a következőképpen rendelkezik:
„1998. január 1-jétől a következő rendelkezések vonatkoznak valamennyi újonnan épült és újjáépített gazdaságra, valamint azokra, amelyeket ezen időpont után helyeznek használatba:
a)
nyolchetes kora után egyetlen borjút sem szabad egyedi bokszban tartani, hacsak állatorvos nem tanúsítja, hogy egészségi állapota vagy viselkedése megkívánja, hogy kezelés céljából elkülönítsék. […]
[…]”
A 91/629 irányelv melléklete eredeti változatának 8. pontja a következőképpen rendelkezett:
„Ha az állatokat lekötik, a lekötés nem okozhatja a borjú sérülését, továbbá azt rendszeresen ellenőrizni kell, valamint úgy kell igazítani, hogy kényelmes legyen. A lekötőknek elég hosszúnak kell lenni ahhoz, hogy a borjak a (7) [pontban] meghatározott módon mozoghassanak [azaz nehézség nélkül le tudjanak feküdni, pihenni, felállni vagy magukat ellátni, valamint lássák a többi borjút]. Olyan kialakításúnak kell lenniük, hogy amennyire lehetséges kizárják a fulladás vagy sérülés veszélyét.”
A 97/182 határozat ötödik preambulumbekezdése szerint:
„mivel a borjak lekötése problémákat okoz; mivel ezért az egyedi rekeszekben tartott borjakat nem szabad lekötni, és a csoportosan tartott borjak csak rövid időtartamra, tejjel való táplálásuk idejére köthetők le”.
A 97/182 határozat módosította a 91/629 irányelv mellékletét, amelynek 8. pontját a következő szöveggel váltotta fel:
„8.
A borjakat tilos lekötni, kivéve a csoportosan tartott borjakat, amelyek a tejjel vagy tejpótlóval való táplálásuk idején egy óránál nem hosszabb időtartamra leköthetők. Ha az állatokat lekötik, a lekötés nem okozhatja a borjú sérülését, továbbá azt rendszeresen ellenőrizni kell, valamint úgy kell igazítani, hogy kényelmes legyen. A lekötőket úgy kell kialakítani, hogy elkerülhető legyen a fulladás vagy sérülés veszélye, valamint hogy lehetővé tegyék a borjú számára a 7. pont szerinti mozgást [azaz nehézség nélkül le tudjon feküdni, tudjon pihenni, felállni és tudja magát ellátni].”
A nemzeti szabályozás
A borjak tartásáról szóló rendelet (Kalverenbesluit, Staatsblad 1994, 576. sz.) nem határozza meg a „lekötni” kifejezést. A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint:
„Az egyedi rekeszekben tartott borjakat és a nyolc hetesnél idősebb, húsukért tenyésztett bikának szánt borjakat nem szabad lekötni.”
Az említett rendelet indokolása értelmében az egyedi rekeszekben tartott borjak lekötésének tilalma „a borjak összes kategóriájára alkalmazandó”.
Az 1997. szeptember 22-i, 1997. december 31-én hatályba lépett rendelet (Staatsblad 1997, 478. sz.) módosította a borjak tartásáról szóló rendeletet a 97/182 határozattal bevezetett módosítások figyelembevétele érdekében. A rendelet 2. cikke (1) bekezdésének szövege jelenleg a következő:
„A borjak kizárólag a [módosított 91/629 irányelv] melléklete 8. pontjának első mondata szerinti feltételeknek megfelelő körülmények között tarthatók.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
D. Endendijk holland tenyésztő ellen amiatt folyik büntetőeljárás, mert 2005 októberében 25 darab borjat tartott a módosított 91/629 irányelv melléklete 8. pontjának első mondata szerinti feltételeknek nem megfelelő körülmények között bokszokban lekötve.
A kérdéseket előterjesztő bíróság előtt D. Endendijk előadta, hogy a borjak 2,50 m x 1,20 m nagyságú, fedett bokszokban, a nyaknál rögzített körülbelül 3 m hosszú kötéllel voltak lekötve, illetve hogy emiatt nem tekinthető úgy, hogy azok lekötve lettek volna a módosított 91/629 irányelv melléklete 8. pontjának első mondata értelmében.
E körülmények között a Rechtbank Zutphen (a gazdasági rendőrségi ügyekben hatáskörrel rendelkező zuthpeni bíró) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)
Hogyan értelmezendő a „lekötni” kifejezés a [módosított] 91/629 irányelvben?
2)
E tekintetben van-e bármilyen jelentősége a[z állat lekötésére használt] kötél anyagának és hosszának, valamint a lekötés okának?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
A kérdéseket előterjesztő bíróság által feltett két kérdés közötti szoros kapcsolatra tekintettel azokat együttesen kell megválaszolni.
Előzetesen ki kell emelni, hogy a „lekötni” kifejezés jelentésének meghatározása végett, tekintve, hogy a módosított 91/629 irányelv nem tartalmazza e kifejezés meghatározását, e kifejezés szokásos és általánosan elfogadott értelmére kell utalni (a
349/85. sz., Dánia kontra Bizottság ügyben 1988. január 27-én hozott ítélet [EBHT 1988., 169. o.]
9. pontja, és a
C-164/98. P. sz., DIR International Film és társai kontra Bizottság ügyben 2000. január 27-én hozott ítélet [EBHT 2000., I-447. o.]
26. pontja).
Ennek tudatában meg kell említeni, hogy a módosított 91/629 irányelv kifejezetten megtiltja a borjak lekötését, ha azokat egyedi rekeszekben tartják. E tekintetben a 97/182 határozat ötödik preambulumbekezdése úgy rendelkezik, hogy „az egyedi rekeszekben tartott borjakat nem szabad lekötni”, ami jelentésében megegyezik a módosított 91/629 irányelv mellékletének 8. pontjával.
Ez utóbbi rendelkezés szerint, amint arra a jelen ítélet 7. pontja rámutat, „a borjakat tilos lekötni, kivéve a csoportosan tartott borjakat, amelyek a tejjel vagy tejpótlóval való táplálásuk idején egy óránál nem hosszabb időtartamra leköthetők […]”.
Következésképpen nem fogadható el az az értelmezés, mely szerint egy körülbelül három méter hosszú, bizonyos mozgásteret biztosító kötélen tartott borjak nincsenek lekötve, mivel ez a mozgástér megfelel a módosított 91/629 irányelv követelményeinek.
Egyrészt ugyanis, amint az mind a módosított 91/629 irányelv 3. cikke (3) bekezdésének, mind az említett irányelv melléklete 8. pontjának szövegéből következik, a borjak lekötésének lehetősége csak a csoportosan tartott borjakra vonatkozik, nem pedig az egyedi bokszokban tartott borjakra, amelyek esetében teljes a tilalom. Mivel azonban az alapügyben felvett jegyzőkönyvben kizárólag az egyedi bokszokban tartott borjak szerepelnek, ebből arra kell következtetni, hogy az adott ügyben nem releváns a borjak lekötésének lehetősége.
Másrészt, a teljesség kedvéért megjegyzendő, hogy a borjak lekötésének lehetősége teljes mértékben kivételes jellegű, mivel legfeljebb egyórányi időtartamokra, és a táplálás idejére vonatkozik. Ezért csak rövid időre, kivételképpen megengedett a borjak lekötése, ráadásul ennek feltétele, hogy mozgási szabadságuk biztosított legyen annak érdekében, hogy nehézség nélkül le tudjanak feküdni, tudjanak pihenni, felállni és tudják magukat ellátni. Másképp fogalmazva, azok a körülmények, amelyekre az alapeljárás vádlottja hivatkozik annak bizonyítása érdekében, hogy állatai nincsenek lekötve, pontosan ugyanazok, amelyeket ezen állatok számára biztosítani kell, amikor kivételképpen mégis lekötik őket, ami csak a csoportosan tartott borjak esetében lehetséges, az alapeljárás vádlottjának borjai esetében azonban nem ez a helyzet.
Azzal a körülménnyel kapcsolatban, hogy a módosított 91/629 irányelv holland nyelvű változata mellékletének 8. pontja a „láncok” („kettingen”) szó használatával a lekötő fém voltára utal, elsősorban azt kell leszögezni, hogy ez nem módosítja az e rendelkezésben előírt kivétel alkalmazási körét, amely kizárólag a csoportosan tartott borjakra, és a táplálás idejére vonatkozik, amiről az alapeljárás vádlottjának borjai esetében nincsen szó, ezeket ugyanis az előzetes döntéshozatal iránti kérelem szerint egyedi bokszokban tartották.
Másodsorban le kell szögezni, hogy a kérdéses kifejezést semmi esetre sem elegendő az említett pontnak mindössze a holland nyelvű változata alapján vizsgálni, mivel a közösségi rendelkezéseket egységesen kell értelmezni és alkalmazni az Európai Közösség valamennyi nyelvén készült változatok figyelembevételével (lásd a
C-449/93. sz., Rockfon-ügyben 1995. december 7-én hozott ítélet [EBHT 1995., I-4291. o.]
28. pontját, a
C-296/95. sz., EMU Tabac és társai ügyben 1998. április 2-án hozott ítélet [EBHT 1998., I-1605. o.]
36. pontját, és a
C-280/04. sz. Jyske Finans ügyben 2005. december 8-án hozott ítélet [EBHT 2005., I-10683. o.]
31. pontját).
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy közösségi rendelkezés valamely nyelvi változatának megfogalmazása nem szolgálhat e rendelkezés értelmezésének kizárólagos alapjául, illetve e tekintetben nem élvezhet elsőbbséget más nyelvi változatokkal szemben. Az ilyen megközelítés ugyanis összeegyeztethetetlen lenne a közösségi jog egységes alkalmazásának követelményével (lásd a
C-149/97. sz. Institute of the Motor Industry ügyben 1998. november 12-én hozott ítélet [EBHT 1998., I-7053. o.]
16. pontját).
A közösségi szövegek egyes nyelvi változatai közötti eltérés esetén a szóban forgó rendelkezést azon szabályozás általános rendszerére és céljára tekintettel kell értelmezni, amelynek az a részét képezi (a
C-437/97. sz., EKW és Wein & Co ügyben 2000. március 9-én hozott ítélet [EBHT 2000., I-1157. o.]
42. pontja, valamint a
C-1/02. sz. Borgmann-ügyben 2004. április 1-jén hozott ítélet [EBHT 2004., I-3219. o.]
25. pontja).
Márpedig megállapítandó, hogy a módosított 91/629 irányelv melléklete 8. pontjának a hollandtól eltérő nyelvi változatai általános kifejezést használnak. Például, a német nyelvű változat az „Anbindevorrichtung” (lekötési eszköz) szót használja, az angol nyelvű változat a „tether” (kötőfék) szót, a francia nyelvű változat az „attache” (rögzítőeszköz) szót, míg az olasz nyelvű változat az „attacco” (rögzítőeszköz) kifejezést. Legésszerűbb egy általános kifejezés használata, tekintettel mindenekelőtt a jelen ítélet 16. pontjában hivatkozott átfogó tilalomra, másodsorban az állatnak a módosított 91/629 irányelv által megkövetelt kényelmére abban az esetben, amikor kivételképpen, a jelen ítélet 17. pontjában felidézett feltételekkel, el lehet térni a borjak lekötésének tilalmától. A „lánc” kifejezés ezért ellentétesnek bizonyul a közösségi jogalkotó által kitűzött céllal.
A feltett kérdésekre tehát az a válasz, hogy a módosított 91/629 irányelv értelmében a borjú le van kötve, ha azt kötélen tartják, függetlenül e kötél jellegétől és hosszától, valamint az állat lekötésének okaitól.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdéseket előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:

Az 1997. február 24-i 97/182/EK bizottsági határozattal módosított, a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1991. november 19-i 91/629/EGK tanácsi irányelv értelmében a borjú le van kötve, ha azt kötéllel megkötve tartják, függetlenül e kötél jellegétől és hosszától, valamint az állat lekötésének okaitól.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: holland.