CELEX: 62008CJ0056
Bendrasis muitų tarifas
Kombinuotoji nomenklatūra
Tarifinė klasifikacija
KN 0511 91 10 subpozicija
KN 0303 22 00 subpozicija
Sušaldyti išaugintų Atlanto lašišų nugarkauliai
Reglamentas (EB) Nr. 85/2006
Antidempingo muitai

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą yra susijęs su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (
OL L 256, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 382), iš dalies pakeisto 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1719/2005 (
OL L 286, p. 1
), I priede išdėstytos Kombinuotosios nomenklatūros (toliau – KN) 05119110 ir 03032200 subpozicijų išaiškinimu ir 2006 m. sausio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 85/2006, nustatančio galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkančio laikinąjį muitą, nustatytą Norvegijos kilmės išaugintos lašišos importui (
OL L 15, p. 1
), 1 straipsnio 5 dalies galiojimu.
Šis prašymas buvo pateiktas nagrinėjant ginčą tarp Estijos mokesčių ir muitų tarnybos
Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus
(toliau – PMTK) ir pagal Estijos teisę įsteigtos bendrovės
Pärlitigu OÜ
(toliau –
Pärlitigu
) dėl šiai skirto pranešimo apie mokėtinus mokesčius.
Teisinis pagrindas
Bendrosiose KN aiškinimo taisyklėse, nustatytose jos I skyriaus A skirsnio pirmoje dalyje, numatyta:
„Klasifikuojant prekes pagal KN, turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.
Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikavimas turi būti nustatomas pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis.
2.
a)
Bet kuri pozicijos pavadinime esanti nuoroda į kokią nors prekę turi būti taip pat laikoma nuoroda į tokią prekę, nesukomplektuotą arba nebaigtą gaminti, jeigu ji turi pagrindines sukomplektuotos arba baigtos gaminti prekės savybes. Tokia nuoroda taip pat įvardija ir sukomplektuotą arba baigtą gaminti prekę (taip pat prekę, laikomą sukomplektuota arba baigta gaminti vadovaujantis šia taisykle), kuri pateikiama nesurinkta arba išardyta.
<…>
6.
Juridiniais tikslais klasifikuojant prekes bet kurios pozicijos subpozicijose vadovaujamasi subpozicijų pavadinimais ir visomis taikytinomis subpozicijų pastabomis, taip pat
mutatis mutandis
pirmiau išdėstytomis taisyklėmis, laikantis nuostatos, kad gali būti sugretinamos tik to paties lygio subpozicijos. Taikant šią taisyklę taip pat reikia remtis atitinkamo skyriaus ar skirsnio pastabomis, jeigu pagal kontekstą nereikalaujama kitaip.“
KN antros dalies I skyrių „Gyvi gyvūnai; gyvūninės kilmės produktai“, sudaro penki skirsniai.
Viename jų, 3 skirsnyje „Žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai“, yra 0303 pozicija. Ši pozicija, pavadinta „Sušaldytos žuvys, išskyrus žuvų filė ir kitą žuvų mėsą, klasifikuojamą 0304 pozicijoje“, skirstoma taip:
„–
Ramiojo vandenyno lašišos (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou ir Oncorhynchus rhodurus), išskyrus jų kepenis, ikrus (su kiaušidės plėvelės apvalkalu) ir pienius:
<…>
— —
Atlanto lašišos (
Salmo salar
) ir Dunojaus lašišos (
Hucho hucho
))
<…>.“
Šios 3 skirsnio pastabose nustatyta:
„1.
Šiame skirsnyje neklasifikuojami:
<…>
c)
žuvys (įskaitant jų kepenis, ikrus su kiaušidės plėvelės apvalkalu ir pienius) arba vėžiagyviai, moliuskai ar kiti vandens bestuburiai, negyvi ir nevalgomi arba netinkami vartoti žmonių maistui dėl jų prigimties arba būklės (5 skirsnis); <…>
<…>“
KN antrosios dalies I skyriaus 5 skirsnio „Gyvūninės kilmės produktai, nenurodyti kitoje vietoje“0511 pozicija „Gyvūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje, nugaišę gyvūnai, klasifikuojami 1 arba 3 skirsniuose, netinkami vartoti žmonių maistui“), suskirstyta taip:
„05111000
—
Galvijų sperma
—
Kiti:
— —
Produktai iš žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių; nugaišę gyvūnai, klasifikuojami 3 skirsnyje:
— — —
Žuvų atliekos
<…>“
Minėto 5 skirsnio pastabose patikslinta:
„1
Šiame skirsnyje neklasifikuojami:
a)
valgomieji produktai (išskyrus gyvūnų žarnas, pūsles ir skrandžius, sveikus arba supjaustytus gabalais, taip pat skystą arba džiovintą gyvūnų kraują);
<…>“
KN antros dalies I skyriaus 3 skirsnio Europos bendrijos integruoto tarifo (TARIC) subpozicijos suskirstytos taip:
„0303220011
— — —
Atlanto lašišos (
Salmo salar
)
— — — —
Laukinės
— — — —
Kitos
— — — — —
Sveikos (neišdarinėtos)
— — — — —
Išdarinėtos, su galvomis
— — —
Kitos“.
Reglamento Nr. 85/2006 1 straipsnyje nustatyta:
„1.   Norvegijos kilmės išaugintai (kitai nei laukinė) lašišai, filė arba ne filė, šviežiai, atšaldytai arba sušaldytai, klasifikuojamai KN kodais ex 03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, ex 03041013 ir ex 03042013(toliau – išauginta lašiša), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
<…>
4.   Visoms <…> bendrovėms (kitoms nei
Nordlaks Oppdrett AS
) (papildomas TARIC kodas – A999) taikytinas galutinio antidempingo muito dydis yra lygus 5 dalyje nustatytos minimalios importo kainos ir grynosios franko kainos prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą, skirtumui, jeigu pastaroji yra mažesnė už minimalią importo kainą. Jeigu grynoji franko kaina prie Bendrijos sienos yra lygi 5 dalyje nustatytai atitinkamai minimaliai importo kainai arba ją viršija, muitas nerenkamas.
5.   Taikant 4 dalį, taikoma toliau pateiktos lentelės 2 skiltyje nurodyta minimali importo kaina. Jeigu po importo atlikus patikrinimą nustatoma, kad pirmo nepriklausomo Bendrijos pirkėjo faktiškai sumokėta grynoji franko kaina prie Bendrijos sienos (kaina po importo) yra mažesnė už po deklaravimo muitinėje nustatytą grynąją franko kainą prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą, ir kaina po importo yra mažesnė už minimalią importo kainą, taikomas toliau pateiktos lentelės 3 skiltyje nurodytas nustatytas antidempingo muitas, išskyrus atvejus, jeigu prie šio 3 skiltyje nurodyto nustatyto muito pridėjus kainą po importo susidaro suma (faktiškai mokama kaina plius nustatytas muitas), kuri išlieka mažesnė nei toliau pateiktos lentelės 2 skiltyje nurodyta minimali importo kaina. Tokiu atveju muito dydis yra lygus toliau pateiktos lentelės 2 skiltyje nurodytos minimalios importo kainos ir kainos po importo skirtumui. Jeigu toks nustatytas antidempingo muitas renkamas atgaline data, jis renkamas atėmus visus anksčiau sumokėtus antidempingo muitus, apskaičiuotus pagal minimalią importo kainą.
Išaugintos lašišos pavidalas
Minimali importo kaina EUR/kg grynojo produkto svorio
Nustatytas muitas EUR/kg grynojo produkto svorio
TARIC kodas
Sveika (neišdarinėta) žuvis, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta
2,80
0,40
Išskrosta, su galvomis, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta
3,11
0,45
Kita (įskaitant išskrostą, be galvų), šviežia, atšaldyta arba sušaldyta
3,49
0,50
Sveika (nesupjaustyta) žuvų filė ir filė, supjaustyta gabaliukais, kurių kiekvienas sveria daugiau kaip 300 g, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta, su oda
5,01
0,73
Sveika (nesupjaustyta) žuvų filė ir filė, supjaustyta gabaliukais, kurių kiekvienas sveria daugiau kaip 300 g, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta, be odos
6,40
0,93
Kita sveika (nesupjaustyta) žuvų filė ir filė, supjaustyta gabaliukais, kurių kiekvienas sveria 300 g arba mažiau, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta
7,73
1,12
<…>“
2009 m. balandžio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 319/2009, patikslinančiu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 85/2006 Norvegijos kilmės išaugintos lašišos importui nustatytų galutinių antidempingo muitų taikymo aprėptis (
OL L 101, p. 1
), pastarojo reglamento 1 straipsnio 1 dalis buvo pakeista taip:
„Norvegijos kilmės išaugintai (kitai nei laukinei) lašišai, filė arba ne filė, šviežiai, atšaldytai arba sušaldytai, klasifikuojamai KN kodais ex 03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, ex 03041013 ir ex 03042013(toliau – išauginta lašiša), nustatomas galutinis antidempingo muitas. Lašišų nugarkauliams, sudarytiems iš dalinai mėsa padengto žuvies kaulo, kurie yra valgomas šalutinis žuvininkystės pramonės produktas ir kurie klasifikuojami KN kodais ex03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, galutinis antidempingo muitas netaikomas, jeigu ant nugarkaulio esanti mėsa sudaro ne daugiau kaip 40% lašišos nugarkaulio svorio.“
Reglamento Nr. 319/2009 2 straipsnyje numatyta:
„Prekėms, kurioms netaikoma šiuo reglamentu iš dalies keičiamo Reglamento (EB) Nr. 85/2006 1 straipsnio 1 dalis, galutiniai antidempingo muitai, sumokėti ar pervesti į sąskaitas pagal Reglamento (EB) Nr. 85/2006 pradinės redakcijos 1 straipsnio 1 dalį, ir laikinieji antidempingo muitai, galutinai surinkti pagal to reglamento 2 straipsnį, grąžinami arba atsisakoma juos išieškoti.
<…>“
Pagal Reglamento Nr. 319/2009 3 straipsnį šis reglamentas taikomas atgaline data nuo 2006 m. sausio 21 dienos.
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
2006 m. sausio 19 d.
Pärlitigu
, remdamasi
Fossen AS
išrašyta sąskaita faktūra, Norvegijoje nupirko 13050 kg sušaldytų išaugintų Atlanto lašišų (
Salmo salar
) nugarkaulių, likusių išėmus kaulus iš žuvų, ir sumokėjo 6,54 EEK už kilogramą. Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą, ypač iš pirmojo prejudicinio klausimo formuluotės, matyti, kad šie produktai yra tinkami vartoti ir paprastai parduodami kaip maisto produktai.
2006 m. sausio 23 d.
Pärlitigu
šias prekes importavo į Estiją, remdamasi muitinės deklaracija Nr. I 5446, kurioje jos buvo apibūdintos kaip KN kodu 05119110 klasifikuojamos žuvų atliekos, už kurias nerenkamas muitas. Tą pačią dieną PMTK priėmė šią deklaraciją ir išleido šias prekes į laisvą apyvartą. Todėl
Pärlitigu
sumokėjo 15370 EEK pridėtinės vertės mokestį.
2006 m. sausio 25 d.
Pärlitigu
tas pačias prekes perpardavė
Alkfish OÜ
už 8,47 EEK už kilogramą.
2006 m. kovo 23 d. PMTK pareigūnas, vykdantis kontrolę
a posteriori
, norėdamas nustatyti, ar importo deklaracijoje nurodytas KN kodas yra teisingas, paėmė
Alkfish OÜ
sandėlyje buvusių atitinkamų prekių mėginį. Atlikus šio mėginio analizę buvo prieita prie išvados, kad ši prekė yra tinkama vartoti.
Atsižvelgdama į šią išvadą, PMTK minėtoms prekėms nustatė naują KN kodą 03032200 ir suklasifikavo pagal TARIC kodą 0303220015. 2007 m. kovo 30 d. ji priėmė pranešimą apie mokėtinus mokesčius Nr. 12-5/177, be kita ko, įskaitant Reglamente Nr. 85/2006 numatytą antidempingo muitą.
2007 m. balandžio 11 d.
Pärlitigu
pateikė skundą dėl šio pranešimo
Tallinna Halduskohus
(Talino administracinis teismas), prašydama, pirma, panaikinti šį sprendimą ir, antra, sustabdyti jo vykdymą taikant laikinąją apsaugos priemonę.
Tokiomis aplinkybėmis
Tallinna Halduskohus
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar (KN) reikia aiškinti taip, kad sušaldytas išaugintos Atlanto lašišos (
Salmo salar
) nugarkaulis (ašakos su žuvies mėsa), kuris lieka išėmus kaulus iš žuvies, tinkamas vartoti ir paprastai parduodamas kaip maisto produktas, turi būti klasifikuojamas:
a)
05119110 subpozicijoje „Žuvų atliekos“; ar
b)
0303220015 subpozicijoje „Kitos“„Atlanto lašišos (
Salmo salar
)“ dalys?
2.
Jeigu į pirmąjį klausimą reikia atsakyti naudojant b punktą, ar tuomet reglamento (Nr. 85/2006) <…> 1 straipsnio 5 dalyje pateikta lentelė dėl (EB) sutarties 5 straipsnyje įtvirtinto proporcingumo principo pažeidimo negalioja tiek, kiek remiantis šia lentele nustatyta minimali šaldyto lašišos nugarkaulio importo kaina yra didesnė už nustatytą sveikos (neišdarinėtos) žuvies bei už išdarinėtos žuvies su galva minimalią importo kainą?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo klausimo
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pirmuoju klausimu iš esmės klausia, ar sušaldyti išaugintų Atlanto lašišų nugarkauliai, kurie lieka išėmus kaulus iš žuvų, priskiriami KN 05119110 subpozicijai kaip žuvų atliekos, ar KN 03032200 subpozicijai kaip Atlanto lašišos (
Salmo salar
) ir ypač TARIC 0303220015 subpozicijai.
Pärlitigu
nuomone, KN reikia aiškinti taip, kad byloje nagrinėjamos prekės turi būti klasifikuojamos KN 05119100 subpozicijoje „Žuvų atliekos“, nes šis pavadinimas atitinka šių prekių pobūdį ir nėra kitos jas tiksliau atitinkančios subpozicijos. Tačiau Estijos vyriausybė ir Europos Bendrijų Komisija tvirtina, kad šios prekės, kurios yra tinkamos vartoti žmonių maistui, priskiriamos KN 03032200 subpozicijai ir ypač TARIC 0303220015 subpozicijai.
Reikia priminti, kad kai Teisingumo Teismui pateikiamas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl tarifinės klasifikacijos, jis verčiau turi išaiškinti nacionaliniam teismui kriterijus, kurių taikymas leistų pastarajam teisingai klasifikuoti nagrinėjamus gaminius pagal KN, o ne pačiam nustatyti klasifikaciją, juo labiau kad jis nebūtinai turi visą reikalingą šiuo atžvilgiu informaciją. Taigi atrodo, kad nacionalinis teismas bet kuriuo atveju tai gali padaryti geriau (2002 m. lapkričio 7 d. Sprendimo
Lohmann ir Medi Bayreuth
, C-260/00-C-263/00, Rink. p. I-10045, 26 punktas ir 2006 m. vasario 16 d. Sprendimo
Proxxon
, C-500/04, Rink. p. I-1545, 23 punktas). Tačiau tam, kad pateiktų naudingą atsakymą, Teisingumo Teismas gali, bendradarbiaudamas su nacionaliniais teismais, pateikti nacionaliniam teismui visas, jo manymu, reikalingas nuorodas (be kita ko, žr. 2008 m. liepos 1 d.
MOTOE
,
C-49/07, Rink. p. I-4863
, 30 punktą).
Taip pat reikia priminti, jog iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, kad, siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir lengvesnę kontrolę, prekių tarifinę klasifikaciją lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į šių prekių požymius ir objektyvias savybes, išvardytas KN pozicijos ir skyriaus ar skirsnio pastabose (be kita ko, žr. 2004 m. rugsėjo 16 d. Sprendimo
DFDS
, C-396/02, Rink. p. I-8439, 27 punktą; 2005 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo
Intermodal Transports
, C-495/03, Rink. p. I-8151, 47 punktą ir 2007 m. vasario 15 d. Sprendimo
RUMA
, C-183/06, Rink. p. I-1559, 27 punktą).
Taigi reikia konstatuoti, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamos prekės nėra aiškiai nurodytos nei aptariamose KN pozicijose, nei jos skyriaus ar skirsnio pastabose. Tačiau aišku, kad šios prekės priskiriamos KN antros dalies I skyriui „Gyvi gyvūnai; gyvūninės kilmės produktai“. Šis skyrius suskirstytas į penkis skirsnius, tarp kurių yra 3 skirsnis „Žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai“ ir 5 skirsnis „Gyvūninės kilmės produktai, nenurodyti kitoje vietoje“. Iš pastarojo pavadinimo aiškiai matyti, kad 5 skirsnis susijęs su produktais, kurie neatitinka kitų keturių minėto skyriaus skirsnių pavadinimų. Be to, 5 skirsnio 1 pastabos a punkte nurodyta, kad šiame skirsnyje neklasifikuojami valgomieji produktai, išskyrus gyvūnų žarnas, pūsles, skrandžius ir kraują. Šiame kontekste reikia nustatyti kriterijus, pateisinančius galimą pagrindinėje byloje nagrinėjamų prekių klasifikavimą KN antros dalies I skyriaus 3 skirsnio subpozicijoje.
Iš nusistovėjusios teismų praktikos išplaukia, kad bendrojo muitų tarifo skirsnių antraštėse esančios pastabos, kaip ir Muitinių bendradarbiavimo tarybos nomenklatūros paaiškinimai, yra svarbios priemonės užtikrinant vienodą šio tarifo taikymą, kuriomis galima remtis jį aiškinant (žr. 1997 m. lapkričio 20 d. Sprendimo
Wiener SI
, C-338/95, Rink. p. I-6495, 11 punktą ir 2002 m. vasario 7 d. Sprendimo
Turbon International
, C-276/00, Rink. p. I-1389, 22 punktą).
KN antros dalies I skyriaus 3 skirsnio 1 pastabos a punkte nustatyta, kad šiame skirsnyje neklasifikuojamos žuvys, kurios netinkamos vartoti žmonių maistui dėl jų prigimties arba būklės. Taigi iš šios pastabos formuluotės matyti, kad nustatant, ar pagrindinėje byloje nagrinėjamos prekės priskirtinos minėtam 3 skirsniui, lemiamas kriterijus yra jų požymis, susijęs su vartojimu žmonių maistui. Tokiomis aplinkybėmis reikia atsakyti į esminį klausimą, ar muito mokėjimo momentu prekės, t. y. sušaldyti išaugintų Atlanto lašišų nugarkauliai, kurie lieka išėmus kaulus iš žuvų, buvo tinkami vartoti žmonių maistui (pagal analogiją žr. 1994 m. rugpjūčio 9 d. Sprendimo
Neckermann Versand
, C-395/93, Rink. p. I-4027, 8 punktą ir 2006 m. liepos 13 d. Sprendimo
Anagram International
, C-14/05, Rink. p. I-6763, 26 punktą), ir tai turi patikrinti nacionalinis teismas.
Šiuo atžvilgiu ieškovė pagrindinėje byloje tvirtina, kad minėtų prekių ribota vertė rodo, jog net jeigu jos yra produktai, skirti vartoti žmonių maistui tam tikromis sąlygomis, jų negalima laikyti maisto produktais. Iš tiesų KN antros dalies I skyriaus 3 skirsnio sistema susijusi su žuvimis, kurių dalys arba gaminiai dar gali būti vartojami kaip sveikos (neišdarinėtos) žuvys arba jų pagrindinės dalys. Taigi žuvų nugarkauliai neatitinka šių reikalavimų, nes jie nebeturi tų esminių savybių ir požymių, kurie, remiantis objektyviais pagrindais ir ekonominiais motyvais, leistų šias prekes klasifikuoti minėto 3 skirsnio subpozicijoje.
Tačiau kadangi pagal šio sprendimo 24 punkte nurodytą teismo praktiką pagrindinėje byloje nagrinėjamų prekių klasifikavimas turi būti pagrįstas jų objektyviais požymiais ir savybėmis, apibrėžtais KN antros dalies I skyriaus 3 skirsnio pozicijose ir pastabose, akivaizdu, kad šių prekių atveju lemiamas klasifikavimo kriterijus yra galimybė jas vartoti žmonių maistui, o ne jų vertė ar kiekis.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pirmą pateiktą klausimą reikia atsakyti, kad KN reikia aiškinti taip, kad sušaldyti išaugintų Atlanto lašišų (
Salmo salar
) nugarkauliai, kurie lieka išėmus kaulus iš žuvų, turi būti klasifikuojami KN kodu 03032200, su sąlyga, kad muito mokėjimo momentu prekės yra tinkamos vartoti žmonių maistui, ir tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
Dėl antrojo klausimo
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas antruoju klausimu klausia, ar Reglamento Nr. 85/2006 1 straipsnio 5 dalis negalioja, nes ji pažeidžia proporcingumo principą, numatantį didesnę negu sveikoms (neišdarinėtoms) žuvims arba išskrostoms žuvims su galvomis nustatytąją sušaldytų lašišų nugarkaulių minimalią importo kainą.
Šiuo reglamentu nustatomas galutinis antidempingo muitas Norvegijos kilmės išaugintai lašišai, filė arba ne filė, šviežiai, atšaldytai arba sušaldytai, skirtai produktams, kurie klasifikuojami TARIC kodu 0303220015„Kita (įskaitant išskrostą, be galvų), šviežia, atšaldyta arba sušaldyta“, kuriuo, remiantis PMTK pranešimu apie mokėtinus mokesčius Nr. 12-5/177, turi būti klasifikuojamos pagrindinėje byloje nagrinėjamos prekės. Šio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad galutinio antidempingo muito dydis yra lygus šio straipsnio 5 dalyje nustatytos minimalios importo kainos ir grynosios franko kainos prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą, skirtumui, jeigu pastaroji yra mažesnė už minimalią importo kainą. 5 dalyje pateiktoje lentelėje TARIC kodu 0303220015 klasifikuojamoms prekėms nustatyta 3,49 euro minimali importo kaina už kilogramą, kuri iš tiesų yra didesnė už nustatytąją sveikoms (neišdarinėtoms) žuvims ir išskrostoms žuvims su galvomis, atitinkamai 2,80 ir 3,11 euro už kilogramą.
Reglamento Nr. 85/2006 taikymo sritis vėliau buvo patikslinta Reglamentu Nr. 319/2009, įsigaliojusiu nuo 2009 m. balandžio 16 dienos.
Iš pastarojo reglamento 5–7 konstatuojamųjų dalių išplaukia, kad atsižvelgdama į šioje prejudicinėje procedūroje pateiktą antrąjį klausimą Komisija pradėjo Norvegijos kilmės išaugintai lašišai taikomų antidempingo priemonių dalinę tarpinę peržiūrą, apsiribodama šio produkto apibrėžtimi. Buvo tikslinga patikrinti, ar sušaldyti lašišos nugarkauliai patenka į Reglamentu Nr. 85/2006 reglamentuojamų produktų apibrėžtį, ypač į tų, kurie nurodyti kaip „Kita (įskaitant išskrostą, be galvų), šviežią, atšaldytą arba sušaldytą“, be kita ko, atitinkantys TARIC kodą 0303220015.
Atlikus šį patikrinimą buvo prieita prie išvados, kad lašišų nugarkauliai ir išaugintos lašišos, apibrėžtos Reglamento Nr. 85/2006 1 straipsnyje, yra du skirtingi produktai, nes jie negali būti pakeičiami vieni kitu ir nekonkuruoja Bendrijos rinkoje. Todėl nuo to laiko šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje, pakeistoje Reglamentu Nr. 319/2009, numatyta, kad lašišos nugarkauliams, sudarytiems iš dalies mėsa padengto žuvies kaulo, kurie yra valgomas šalutinis žuvininkystės pramonės produktas ir klasifikuojami KN kodais ex 03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, galutinis antidempingo muitas netaikomas, jeigu ant nugarkaulio esanti mėsa sudaro ne daugiau kaip 40% lašišos nugarkaulio svorio.
Be to, Reglamento Nr. 319/2009 3 straipsnyje nustatyta, kad šis reglamentas taikomas atgaline data nuo 2006 m. sausio 21 dienos. Jo antrame straipsnyje atitinkamai numatytas prekių, kurioms netaikoma Reglamentu Nr. 319/2009 iš dalies pakeisto Reglamento Nr. 85/2006 1 straipsnio 1 dalis, galutinių antidempingo muitų, sumokėtų ar pervestų į sąskaitas pagal Reglamento Nr. 85/2006 pradinės redakcijos 1 straipsnio 1 dalį, ir laikinųjų galutinai surinktų antidempingo muitų, grąžinamas arba atsisakymas juos išieškoti.
Reikia konstatuoti, kad Reglamentą Nr. 85/2006 pakeitus Reglamentu Nr. 319/2009 atgaline data, siekiant priimti sprendimą pagrindinėje byloje, dingo bet koks suinteresuotumas dėl Teisingumo Teismo atsakymo į prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo antrąjį klausimą.
Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, jog šis prašymą pateikęs teismas turi ieškovės pateiktų duomenų, kad pagrindinėje nagrinėjamų prekių atveju ant lašišos nugarkaulio esanti mėsa sudaro ne daugiau kaip 24% šio nugarkaulio svorio, ir būtent tai paskatino šį teismą kreiptis dėl to, ar šioms prekėms pagal Reglamentą Nr. 85/2006 taikomi antidempingo muitai atitinka proporcingumo principą.
Atsižvelgiant į šią nustatytą faktinę aplinkybę, remiantis Reglamentu Nr. 319/2009, atrodo, kad šios prekės laikomos tokiomis, kurioms niekada nebuvo taikomi Reglamente Nr. 85/2006 nustatyti antidempingo muitai.
Šiomis aplinkybėmis nereikia atsakyti į antrąjį klausimą.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija) nusprendžia:

1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, iš dalies pakeisto 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1719/2005 (
OL L 286, p. 1
), I priede išdėstytą Kombinuotąją nomenklatūrą reikia aiškinti taip, kad sušaldyti išaugintų Atlanto lašišų (
Salmo salar
) nugarkauliai, kurie lieka išėmus kaulus iš žuvų, turi būti klasifikuojami KN kodu 03032200, su sąlyga, kad muito mokėjimo momentu prekės yra tinkamos vartoti žmonių maistui, ir tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: estų.