CELEX: 62007CJ0426
Riigimaksud
Mootorsõidukimaks
Aktsiis
Kasutatud sõidukid
Import

Eelotsusetaotlus puudutab esiteks nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (
EÜT L 145, lk 1
; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23), mida muudeti nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiviga 91/680/EMÜ (
EÜT L 376, lk 1
; ELT eriväljaanne 09/01, lk 160; edaspidi „kuues direktiiv”), artikli 33 lõike 1 ning teiseks EÜ artikli 90 esimese lõike tõlgendamist.
Eelotsusetaotlus on esitatud D. Krawczyński ja Dyrektor Izby Celnej w Białymstoku (Białystoki tollibüroo direktor) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab aktsiisi, mida D. Krawczyński oli kohustatud tasuma kasutatud sõidukite müümisel enne nende esmaregistreerimist Poolas.
Õiguslik raamistik
Ühenduse õigusnormid
Kuuenda direktiivi artikli 33 lõige 1 sätestab:
„Ilma et see piiraks ühenduse teiste sätete kohaldamist, eelkõige nende kehtivate ühenduse õigusnormide sätete kohaldamist, mis käsitlevad aktsiisiga maksustatavate toodete valdamise, liikumise ning järelevalve üldist korraldust, ei takista käesolev direktiiv liikmesriigil säilitamast või kehtestamast makse kindlustuslepingutele, hasartmängudele ja kihlvedudele, aktsiise, maksumärke ja üldiselt mis tahes makse, tollimakse ja lõive, mis ei ole käsitatavad kumuleeruvate käibemaksudena, kui nimetatud maksud, tollimaksud ja lõivud ei too liikmesriikidevahelises kaubanduses kaasa formaalsusi piiriületamisel.”
Siseriiklik õigus
23. jaanuari 2004. aasta aktsiisiseaduse (ustawa o podatku akcyzowym) (
Dz. U
nr 29, rubriik 257; edaspidi „2004. aasta seadus”) artikkel 2 sätestab põhikohtuasjas kohaldatavas redaktsioonis:
„Käesoleva seaduses on kasutatud mõisteid:
[…]
11)
„ühendusesisene omandamine”: aktsiisiga maksustatava kauba üleminek ühe liikmesriigi territooriumilt teise riigi territooriumile;
[…]”.
Kõnealuse seaduse artikli 10 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Kui maksubaasi väljendatakse protsendimääras, on maksustatav summa:
1)
riigi territooriumil aktsiisiga maksustatava kauba müümisel tasumisele kuuluv summa, millelt on maha arvatud kaupadelt ja teenustelt võetav maks või nende kaupade eest tasumisele kuuluv aktsiisisumma;
2)
summa, mille ostja on kohustatud tasuma aktsiisiga maksustatavate kaupade ühendusesisesel omandamisel;
3)
summa, mis tuleb tasuda aktsiisiga maksustatava kauba tarnimisel ühe liikmesriigi territooriumile, kui tarne leiab aset ühenduses;
4)
aktsiisiga maksustatava kauba tolliväärtus, mida importimise korral suurendatakse tasumisele kuuluvate tollimaksude võrra, võttes arvesse lõikeid 6–9.”
2004. aasta seaduse artikli 75 lõiked 1 ja 3 sätestavad:
„1.   Aktsiisiga maksustatavatele harmoneerimata kaupadele, v.a elektrienergiale, kohaldatav maksumäär on 65% artiklis 10 kindlaks määratud baassummast.
[…]
3.   Riigieelarve eest vastutav minister võib määrusega vähendada lõigetes 1 ja 2 kehtestatud aktsiisimäärasid ning diferentseerida neid vastavalt kauba tüübile, samuti määrata nende kohaldamise tingimused.”
Sama seaduse artikli 79 lõige 1 sätestab:
„Maksumaksjal on aktsiisiga maksustatava harmoneerimata kauba omandamisel õigus vähendada aktsiisi summat selle kauba ostmisel või importimisel tema poolt tasutud aktsiisi võrra.”
2004. aasta seaduse artikli 80 lõigete 1 ja 2 kohaselt:
„1.   Aktsiisiga maksustatakse sõiduautod, mis ei ole riigi territooriumil registreeritud vastavalt liiklusseadusele.
2.   Aktsiisi on kohustatud tasuma:
1)
isikud, kes teostavad sõiduautode mis tahes müüki enne nende esmast registreerimist riigi territooriumil;
2)
importijad ja isikud, kes teostavad omandamist ühenduses.
3.   Aktsiisi tasumise kohustus autode puhul tekib:
1)
müügi korral, alates arve väljastamisest ning hiljemalt seitsme päeva jooksul alates kauba kättetoimetamisest;
2)
importimise korral, alates päevast, mil tekib tolliõiguse mõttes tollivõlg;
3)
ühenduses omandamise korral, alates sõiduauto omanikuna käsutamise õiguse omandamisest ning hiljemalt alates selle registreerimisest riigi territooriumil vastavalt liiklusseadusele.
4.   Aktsiisi määramiseks võib riigieelarve eest vastutav minister sätestada määrusega sõiduautosid puudutavad andmed, sh lubatud nimikoormuse, võttes arvesse maksualaste erisätetega kohaldatavaid lahendusi ja vajadust tagada aktsiiside õiguspärane kogumine.”
2004. aasta seaduse artikli 81 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Isikud, kes teostavad ühenduses selliste sõiduautode ühendusesiseseid omandamisi, mis ei ole riigi territooriumil vastavalt liiklusseadusele registreeritud, on kohustatud:
1)
riigi territooriumile importimisel esitama pädevale tolliasutusele lihtsustatud deklaratsiooni viie päeva jooksul alates ühenduses omandamise päevast;
2)
tasuma aktsiisi hiljemalt sõiduki selles riigis registreerimise kuupäeval.”
2004. aasta seaduse artikli 82 lõike 3 kohaselt on sõiduauto ühendusesisese omandamise korral maksustatav summa see, mille omandaja on kohustatud tasuma müüjale.
Rahandusministri 22. aprilli 2004. aasta määruse aktsiisimäärade vähendamise kohta (rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie obniżenia stawek podatku akcyzowego) (
Dz. U
nr 87, rubriik 825; edaspidi „2004. aasta määrus”) artiklist 7 põhikohtuasjas kohaldatavas redaktsioonis, samuti selle määruse lisadest 1 ja 2 nähtub, et uute või kuni kaks aastat vanade sõidukite puhul on aktsiisimäär 3,1% või 13,6% sõltuvalt silindrimahust ning et kahest aastast vanemate sõidukite puhul määratakse aktsiisimäär vastavalt 2004. aasta määruse artikli 7 lõikes 2 sisalduvale arvutusmeetodile ja see muutub tulenevalt sõiduki vanusest ning võib ulatuda kuni 65%-ni maksubaasist.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
7. novembri 2005. aasta maksuotsusega määras Naczelnik Urzędu Celnego w Białymstoku (Białystoki tollibüroo juhataja) viie erinevat marki mootorsõiduki müümise tõttu enne nende esmaregistreerimist Poolas D. Krawczyński poolt tasumisele kuuluva aktsiisi summas 11066 Poola zlotti, mille see maksumaksja oli kohustatud deklareerima ja tasuma, kuid mida ta ei olnud teinud.
D. Krawczyński esitas selle otsuse peale vaide, nõudes et tasumisele kuuluva aktsiisi kogusummaks määrataks 4599 Poola zlotti, kuna ta leidis, et tal oli vastavalt 2004. aasta seaduse artikli 79 lõikele 1 õigus vähendada aktsiisiga maksustatava harmoneerimata kauba omandamisel aktsiisi summat selle kauba ostmisel või importimisel tema poolt tasutud aktsiisi võrra, kuigi ta ei olnud esitanud sellekohast deklaratsiooni.
Dyrektor Izby Celnej w Białymstoku jättis 19. jaanuari 2006. aasta otsusega selle vaide rahuldamata. Nimetatud otsuses rõhutas ta esiteks, et aktsiisi peavad tasuma isikud, kes teostavad mootorsõidukite mis tahes müüki Poolas enne nende esmaregistreerimist Poola territooriumil, ning teiseks, et nimetatud mahaarvamisõiguse kasutamiseks on vaja, et maksumaksja esitaks pädevale tolliasutusele aktsiisideklaratsiooni, arvutaks tasumisele kuuluva aktsiisi ning tasuks selle õigusnormidega ette nähtud tähtaja jooksul.
D. Krawczyński esitas viimati nimetatud rahuldamata jätmise otsuse peale kaebuse Wojewódzki Sąd Administracyjny w Białymstoku’le (Białystoki vojevoodkonna halduskohus). Ta väidab eelkõige, et Poolas juba registreeritud mootorsõidukite müük on sõltumata nende autode vanusest aktsiisist vabastatud, samas kui seda maksuvabastust ei kohaldata teistest liikmesriikidest imporditud kasutatud mootorsõidukite müügile. Viimati nimetatud sõidukite registreerimine Poolas on maksustatud aktsiisiga, mille suurus sõltub sõiduki vanusest. D. Krawczyński järeldab sellest, et Poola Vabariik kohaldab teistest liikmesriikidest imporditud kasutatud mootorsõidukitele kõrgemat aktsiisi kui samalaadsele kodumaisele kaubale.
Dyrektor Izby Celnej w Białymstoku väidab seevastu, et Poola Vabariik ei erista mootorsõidukeid diskrimineerivalt nende päritolu järgi, kuna nende aktsiisiga maksustamise otsustavaks kriteeriumiks on asjaolu, et need ei ole Poolas registreeritud, mitte aga küsimus, kas nad on pärit Euroopa Liidu mõnest teisest liikmesriigist kui Poola.
Neil asjaoludel otsustas Wojewódzki Sąd Administracyjny w Białymstoku menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1)
Kas Euroopa Ühenduse liikmesriigi kehtestatud aktsiisi, nagu see on sätestatud Poola [2004. aasta seaduses], millega maksustatakse sõiduautode mis tahes müük enne nende esmaregistreerimist riigi territooriumil, saab lugeda keelatud maksuks, millel on kumuleeruva käibemaksu tunnused […] kuuenda direktiivi […] artikli 33 lõike 1 tähenduses […]?
Kui vastus esimesele küsimusele on eitav:
2)
Kas aktsiis, nagu Wojewódzki Sąd Administracyjny w Białymstokus pooleliolevas kohtuasjas, millega maksustatakse sõiduautode mis tahes müük enne nende esmaregistreerimist Poola Vabariigis, on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 90 — mis sõnaselgelt kehtestab diskrimineerimise keelu ja keelu kasutada kaitsemeetmena siseriiklikku maksusüsteemi samasuguste kodumaiste toodete kaitsmisel —, kui selle maksuga ei maksustata varem Poola Vabariigis registreeritud kasutatud sõiduautode müüki?”
Eelotsuse küsimused
Esimene küsimus
Kõigepealt tuleb meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt selle hindamiseks, kas maks, tollimaks või lõiv on käsitatav kumuleeruva käibemaksuna kuuenda direktiivi artikli 33 lõike 1 tähenduses, tuleb eeskätt uurida, kas selle tagajärjel kahjustatakse ühist käibemaksusüsteemi, takistades kaupade ja teenuste liikumist ja koormates kaubandustehinguid nii, nagu seda teeb käibemaks (11. oktoobri 2007. aasta otsus liidetud kohtuasjades
C-283/06 ja C-312/06: KÖGÁZ jt, EKL 2007, lk I-8463
, punkt 34 ja viidatud kohtupraktika).
Euroopa Kohus on selles osas täpsustanud, et igal juhul tuleb kaupade ja teenuste liikumist käibemaksuga võrreldaval määral takistavateks lugeda maksud, tollimaksud ja lõivud, millel on käibemaksu põhitunnused, olgugi et need tunnused ei ole käibemaksu tunnustega alati igas suhtes identsed (eespool viidatud kohtuotsus KÖGÁZ jt, punkt 35 ja viidatud kohtupraktika).
Seevastu ei välista kuuenda direktiivi artikli 33 lõige 1 sellise maksu säilitamist või kehtestamist, millel ei ole käibemaksu põhitunnuseid (eespool viidatud kohtuotsus KÖGÁZ jt, punkt 36 ja viidatud kohtupraktika).
Euroopa Kohus on täpsustanud, millised on käibemaksu põhitunnused. Tema kohtupraktikast tuleneb, et nimetatud tunnuseid on neli: nimelt käibemaksu üldine kohaldamine tehingute suhtes, mille esemeks on kaubad või teenused; maksusumma määramine proportsionaalselt hinnaga, mida maksukohustuslane tarnitud kaupade ja osutatud teenuste eest sai; selle maksu sissenõudmine igas tootmis- ja turustusetapis, kaasa arvatud jaemüügi etapis, olenemata eelnenud tehingute arvust; eelnevates tootmis- ja turustusetappides makstud summade maksukohustuslase poolt tasumisele kuuluvast käibemaksust mahaarvamine selliselt, et maksu kohaldatakse üksnes selles etapis lisandunud väärtuse suhtes ja et lõplik maksukoormus lasub lõpptulemusena tarbijal (eespool viidatud kohtuotsus KÖGÁZ jt, punkt 37 ja viidatud kohtupraktika).
Seoses esimese tunnusega, nimelt käibemaksu üldise kohaldamisega tehingute suhtes, mille esemeks on kaubad või teenused, tuleb nii nagu Dyrektor Izby Celnej w Białymstoku, Poola valitsus ning Euroopa Ühenduste Komisjongi rõhutada, et põhikohtuasjas käsitletava aktsiisiga maksustatakse vastavalt 2004. aasta seaduse artikli 80 lõike 2 punktile 1 üksnes mootorsõidukite müük enne nende esmaregistreerimist Poola territooriumil.
Seda asjaolu arvestades ei saa kõnealust aktsiisi pidada üldiselt kohaldatavaks kõikide tehingute suhtes, mille esemeks on kaubad või teenused.
Järelikult, kuna põhikohtuasjas käsitletav aktsiis ei vasta esimesele käesoleva kohtuasja punktis 21 viidatud tingimustest, ei ole vaja kontrollida, kas selle aktsiisi puhul on täidetud käibemaksu kolm ülejäänud põhitunnust.
Seetõttu ilmneb, et maks, millel on sellised tunnused, nagu põhikohtuasjas käsitletaval aktsiisil, erineb käibemaksust sel viisil, et seda ei saa lugeda maksuks, millel on kumuleeruva käibemaksu tunnused kuuenda direktiivi artikli 33 lõike 1 tähenduses.
Eelnevat arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et kuuenda direktiivi artikli 33 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus aktsiis, mille Poolas näeb ette 2004. aasta seadus ning millega maksustatakse mootorsõidukite mis tahes müük enne nende esmaregistreerimist riigi territooriumil.
Teine küsimus
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib sisuliselt, kas aktsiis, millega maksustatakse mootorsõidukite mis tahes müük enne nende esmaregistreerimist riigi territooriumil, on vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 90, kui selle maksuga ei maksustata varem Poola Vabariigis registreeritud kasutatud sõiduautode müüki.
Seega tuleb kontrollida, kas sellise korra tagajärjel maksustatakse mõnest muust liikmesriigist kui Poola imporditud ning seega Poola territooriumil registreerimata kasutatud sõidukeid kõrgemalt kui juba siseriiklikul turul olevaid ning Poolas registreeritud kasutatud mootorsõidukeid.
Tuleb rõhutada, et selline aktsiis, nagu on põhikohtuasjas vaidluse all olev liikmesriigi õigusnormidega kehtestatu, kuulub kaupadelt võetavate siseriiklike lõivude üldisesse süsteemi ja seda tuleb seetõttu uurida EÜ artikli 90 põhjal (vt selle kohta 18. jaanuari 2007. aasta otsus kohtuasjas
C-313/05: Brzeziński, EKL 2007, lk I-513
, punkt 24).
Samas peab meenutama, et nagu Euroopa Kohus on leidnud, täiendab EÜ artikkel 90 EÜ asutamislepingu süsteemis tollimaksude ja samaväärse toimega maksude kaotamisega seotud sätteid. Selle sätte eesmärk on tagada liikmesriikidevaheline kaupade vaba liikumine tavapärastes konkurentsitingimustes, kõrvaldades igasuguses vormis kaitse, mis võib kaasa tuua teistest liikmesriikidest pärit kaupadele diskrimineerivate riigimaksude kohaldamise (eespool viidatud kohtuotsus Brzeziński, punkt 27 ja viidatud kohtupraktika).
Kasutatud imporditud mootorsõidukite maksustamise küsimuses on EÜ artikli 90 eesmärk tagada riigimaksude täielik neutraalsus siseriiklikul turul juba olevate toodete ja imporditud toodete vahelise konkurentsi osas (vt 20. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas
C-74/06: komisjon
vs.
Kreeka, EKL 2007, lk I-7585
, punkt 24 ja viidatud kohtupraktika).
Lisaks saab maksusüsteemi pidada EÜ artikliga 90 kooskõlas olevaks üksnes siis, kui on tuvastatud, et see on korraldatud viisil, mille puhul välistatakse igal juhul see, et imporditud tooteid maksustatakse kõrgemalt kui kodumaised tooteid ning et sellega ei kaasneks ühelgi juhul diskrimineerivat mõju (eespool viidatud kohtuotsus Brzeziński, punkt 40 ja viidatud kohtupraktika).
Sellises olukorras tuleb kontrollida, kas põhikohtuasjas käsitletav aktsiis koormab ühtviisi nii imporditud kasutatud mootorsõiduki müüki kui ka Poolas juba registreeritud mootorsõiduki müüki, kuna nende kahe sõidukiliigi puhul on tegemist samasuguste kaupadega EÜ artikli 90 esimese lõike tähenduses.
Selle võrdluse raames tuleb teha vahet kahte liiki sõidukite vahel, nimelt ühest küljest nende vahel, mis müüakse kasutatuna kahe kalendriaasta jooksul pärast nende valmistamise kuupäeva, kusjuures valmistamise aastat peetakse esimeseks kalendriaastaks, ja teisest küljest nende vahel, mis müüakse kasutatuna pärast selle kaheaastase ajavahemiku möödumist (eespool viidatud kohtuotsus Brzeziński, punkt 34).
Sõidukite osas, mida müüakse uuena või kasutatuna nimetatud kaheaastase ajavahemiku jooksul, tuleneb 2004. aasta määrusest, et mõlemad maksustatakse aktsiisiga, mis on arvutatud sama määra alusel (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Brzeziński, punkt 35).
Vähem kui kaks aastat vanade kasutatud sõidukite puhul tuleb siseriiklikul kohtul eelkõige 2004. aasta määruse taustal konkreetsemalt kontrollida, kas tegelikkuses kohaldatakse neile sõidukitele samasugust aktsiisi tänu asjaolule, et järelejäänud maksusumma, mis sisaldus Poolas registreeritud kasutatud sõidukite turuväärtuses, on võrdne sama maksu summaga, mida võetakse muust liikmesriigist kui Poola Vabariik pärit samasugustelt kasutatud sõidukitelt (eespool viidatud kohtuotsus Brzeziński, punkt 36).
Seevastu aktsiisi puhul, mida võetakse kasutatud sõidukitelt, mida müüakse hiljem kui kaks aastat pärast nende valmistamist, arvutatakse aktsiisimäär vastavalt 2004. aasta määruse artiklis 7 toodud valemile. Selle valemi kohaldamine, nagu märkis ka komisjon ja mida Poola valitsus ei vaidlustanud, viib määra suurenemiseni tulenevalt sõiduki vanusest (eespool viidatud kohtuotsus Brzeziński, punkt 37).
Seega on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne uurida, kas selline määra suurendamine rakendub üksnes kasutatud sõidukite osas, mis on pärit muudest liikmesriikidest kui Poola Vabariik ja vastupidi, kas kasutatud sõidukite puhul, mis on Poolas uuena registreeritud, jääb sõiduki väärtuses sisalduv järelejäänud aktsiisisumma samaks (eespool viidatud kohtuotsus Brzeziński, punkt 38).
Eelnevat arvestades tuleb teisele küsimusele vastata, et EÜ artikli 90 esimest lõiget tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline aktsiis nagu põhikohtuasjas, kui aktsiisisumma, millega maksustatakse mõnest muust liikmesriigist imporditud kasutatud sõidukite müük enne nende esmaregistreerimist, on suurem sama maksu järelejäänud summast, mis sisaldub selle maksu kehtestanud riigis varem registreeritud samasuguste sõidukite turuväärtuses. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on uurida, kas põhikohtuasjas käsitletavate õigusnormidega, eriti 2004. aasta määruse artikli 7 kohaldamisega, kaasneb selline tagajärg.
Käesoleva kohtuotsuse ajalise kehtivuse piiramine
Euroopa Kohtule esitatud märkustes taotles Poola valitsus, et kui kohus leiab, et sellised õigusnormid, nagu on käsitletavad põhikohtuasjas, on EÜ artikli 90 esimese lõikega vastuolus, piiraks ta tehtava kohtuotsuse ajalist kehtivust.
Selle taotluse toetuseks viitab Poola valitsus esiteks asjaolule, et põhikohtuasjas käsitletavate siseriiklike õigusnormide vastuvõtmisel arvestas ta Euroopa Kohtu lahendeid, olgugi et need ei puudutanud kõnealuses kohtuasjas käsitletava õigusliku ja faktilise olukorraga analoogseid olukordi, ning teiseks, et hoolimata sellest, et teatavad 2004. aasta määruse sätted ei ole komisjoni ja Euroopa Kohtu arvates EÜ artikli 90 esimese lõiguga kooskõlas, kuna nad näevad ette aktsiisi määra suurenemise tulenevalt sõiduki vanusest, ei ole see järeldus kehtiv teiste nimetatud määruse sätete osas. Viimati nimetatud sätete osas võiks Euroopa Kohus piirata käesoleva kohtuotsuse ajalist kehtivust.
Selles osas tuleb meenutada, et Euroopa Kohus võib vaid erandjuhtudel, kohaldades ühenduse õiguskorrale olemuslikku õiguskindluse üldpõhimõtet, piirata kõikide asjaomaste isikute tuginemist sättele, mida ta on tõlgendanud eesmärgiga muuta heas usus väljakujunenud õigussuhteid (6. märtsi 2007. aasta otsus kohtuasjas
C-292/04: Meilicke jt, EKL 2007, lk I-1835
, punkt 35 ja viidatud kohtupraktika).
Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib selline piiramine toimuda ainult samas kohtuotsuses, milles otsustatakse taotletud tõlgenduse üle (eespool viidatud kohtuotsus Meilicke jt, punkt 36 ja viidatud kohtupraktika).
Euroopa Kohtu poolt ühenduse õiguse sättele antud tõlgenduse ajalise kehtivuse peab ilmtingimata kindlaks määrama ühel ajahetkel. Põhimõte, et piiramine võib toimuda ainult samas kohtuotsuses, milles otsustatakse taotletud tõlgenduse üle, tagab selles osas liikmesriikide ja teiste õigussubjektide võrdse kohtlemise ühenduse õiguses ning täidab samas õiguskindluse põhimõttest tulenevad nõuded (eespool viidatud kohtuotsus Meilicke jt, punkt 37 ja viidatud kohtupraktika).
Käesolev eelotsusetaotlus puudutab sisuliselt sellise aktsiisi kooskõla EÜ artikli 90 esimese lõikega, millega maksustatakse mootorsõidukite müük enne nende esmaregistreerimist riigi territooriumil. Selles osas nähtub eespool viidatud kohtuotsuse Brzeziński punktist 41, et EÜ artikli 90 esimest lõiget tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus aktsiis juhul, kui aktsiisisumma, millega maksustatakse rohkem kui kaks aastat vanad kasutatud sõidukid, mis on ostetud muust liikmesriigist kui sellise maksu kehtestanud liikmesriik, on suurem sama maksu järelejäänud summast, mis sisaldub selle maksu kehtestanud riigis varem registreeritud samasuguste sõidukite turuväärtuses. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on uurida, kas põhikohtuasjas kõnealuste õigusnormidega, eriti 2004. aasta määruse artikli 7 kohaldamisega, kaasneb selline tagajärg.
Samuti ilmneb eespool viidatud Brzeziński kohtuotsuse punktist 62, et Euroopa Kohus ei piiranud nimetatud kohtuotsuse ajalist kehtivust. Eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et puudub alus piirata käesoleva kohtuotsuse ajalist kehtivust.
Järelikult puudub alus piirata käesoleva kohtuotsuse ajalist kehtivust.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (esimene koda) otsustab:

1.
Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, mida muudeti nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiviga 91/680/EMÜ, artikli 33 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus aktsiis, mille Poolas näeb ette 23. jaanuari 2004. aasta aktsiisiseadus (ustawa o podatku akcyzowym), ning millega maksustatakse mootorsõidukite mis tahes müük enne nende esmaregistreerimist riigi territooriumil.

2.
EÜ artikli 90 esimest lõiget tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline aktsiis nagu põhikohtuasjas, juhul kui aktsiisisumma, millega maksustatakse mõnest muust liikmesriigist imporditud kasutatud sõidukite müük enne nende esmaregistreerimist, on suurem sama maksu järelejäänud summast, mis sisaldub selle maksu kehtestanud riigis varem registreeritud samasuguste sõidukite turuväärtuses. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on uurida, kas põhikohtuasjas käsitletavate õigusnormidega, eriti rahandusministri 22. aprilli 2004. aasta määruse aktsiisimäärade vähendamise kohta (rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie obniżenia stawek podatku akcyzowego) artikli 7 kohaldamisega, kaasneb selline tagajärg.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: poola.