CELEX: 62003CJ0021
Közbeszerzés
Építési beruházás, árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás
Vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatok
Az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás fejlesztéséhez hozzájáruló személy közbeszerzési eljárásban való részvételének vagy ajánlattételének tilalma

1       Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek az 1997. október 13‑i 97/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 328.,
1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 3. kötet, 3. o.) módosított, a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések
odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18‑i 92/50/EGK tanácsi irányelv (HL L 209., 1. o.; magyar nyelvű
különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 322. o., a továbbiakban: 92/50 irányelv), és különösen 3. cikkének (2) bekezdése, a 97/52
irányelvvel módosított, az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló,
1993. június 14‑i 93/36/EGK tanácsi irányelv (HL L 199., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 110. o., a
továbbiakban: 93/36 irányelv), és különösen 5. cikkének (7) bekezdése, a 97/52 irányelvvel módosított, az építési beruházásra
irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14‑i 93/37/EGK tanácsi irányelv
(HL L 199., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 163. o., a továbbiakban 93/37 irányelv), és különösen
6. cikkének (6) bekezdése, az 1998. február 16‑i 98/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 101., 1. o.; magyar
nyelvű különkiadás 6. fejezet, 3. kötet, 91. o.) módosított, a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban
működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14‑i 93/38/EGK tanácsi irányelv (HL L 199.,
84. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 194. o., a továbbiakban: 93/38 irányelv), és különösen 4. cikkének
(2) bekezdése, az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati
eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december21‑i
89/665/EGK tanácsi irányelv (HL L 395., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.), és különösen 2. cikke
(1) bekezdésének a) pontja, továbbá 5. cikke, valamint a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő
vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási
rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25‑i 92/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 76., 14. o.; magyar nyelvű különkiadás
6. fejezet, 1. kötet, 315. o.), és különösen annak 1. és 2. cikke értelmezésére irányulnak.
2       A kérelmeket a Fabricom SA (a továbbiakban: Fabricom) és az État belge között közbeszerzés keretében előkészítő munkákkal
megbízott személynek vagy kapcsolt vállalkozásának a közbeszerzésben való részvételét bizonyos feltételek között kizáró nemzeti
rendelkezések jogszerűségének a  tárgyában folyó eljárások keretében nyújtották be.

Jogi háttér

A közösségi szabályozás
3       A többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986‑1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó
ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22‑i 94/800/EK tanácsi határozat (HL L 336., 1. o.; magyar nyelvű
különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 80. o.) mellékletét képező, a közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a közbeszerzésről
szóló megállapodás) VI. cikkének (4) bekezdése a következőket írja elő:
„A szervek a verseny kizárásához vezető módon nem kérhetnek vagy fogadhatnak el a műszaki előírások elkészítéséhez felhasználható
tanácsokat egy konkrét beszerzésre vonatkozóan olyan cégtől, amelynek a beszerzésben való kereskedelmi érdekeltsége lehet.”
4       A 92/50 irányelv 3. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„Az ajánlatkérők biztosítják, hogy ne legyen [helyesen: hogy ne történjék hátrányos] megkülönböztetés a különböző szolgáltatók
között.”
5       A 93/36 irányelv 5. cikkének (7) bekezdése előírja:
„Az ajánlatkérők biztosítják, hogy a különböző szállítók között ne történjék hátrányos megkülönböztetés.”
6       A 93/37 irányelv 6. cikkének (6) bekezdése így rendelkezik:
„Az ajánlatkérők biztosítják, hogy a különböző vállalkozók között ne történjék hátrányos megkülönböztetés.”
7       A 93/38 irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„Az ajánlatkérő biztosítja, hogy a különböző szállítók, vállalkozók vagy szolgáltatók között ne legyen [helyesen: ne történjék
hátrányos] megkülönböztetés.”
8       A 97/52 irányelv tizedik preambulumbekezdése, amelynek szövegét a 98/4 irányelv tizemharmadik preambulumbekezdése lényegében
megfelelő módosításokkal átvette, a következőképpen szól:
„[…] az ajánlatkérők kérhetnek és elfogadhatnak olyan tanácsot, amely felhasználható egy adott közbeszerzés feltételeinek
megállapításánál, feltéve hogy az ilyen tanácsadás nem jár a verseny kizárását eredményező hatással”.
9       A 89/665 irányelv 2. cikke szerint:
„(1)      A tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikkben meghatározott jogorvoslati eljárások érdekében hozott intézkedések hatáskört
adjanak:
a)      a lehető legrövidebb időn belül és közbenső határozat útján ideiglenes intézkedések megtételére az állítólagos jogsértések
orvoslása vagy az érintett érdekek további sérelmének elkerülése céljából, beleértve a közbeszerzési szerződés odaítélésére
vonatkozó eljárásnak vagy az ajánlatkérő által meghozott bármely határozat végrehajtásának a felfüggesztését vagy felfüggesztetését;
[…]”
10     A 92/13 irányelv 1. cikke értelmében:
„(1)      A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az ajánlatkérők határozataival szemben a következő
cikkekben, és különösen a 2. cikk (8) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban
jogorvoslattal lehessen élni azon az alapon, hogy e határozatok megsértették a beszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy
az e jogot végrehajtó nemzeti jogszabályokat a következő esetekben:
a)      a Tanács 90/531/EGK irányelvének hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárások;
és
b)      az említett irányelv 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának tiszteletben tartása azon ajánlatkérők esetében, amelyekre e rendelkezés
vonatkozik.
(2)      A tagállamok biztosítják, hogy ne legyen [helyesen: ne történjék hátrányos] megkülönböztetés egy szerződés-odaítélési eljárás
vonatkozásában a kártérítést követelő vállalkozások között az ezen irányelv által a közösségi jogot végrehajtó nemzeti jogszabályok
és az egyéb nemzeti jogszabályok közötti különbségtétel eredményeként.
(3)      A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább olyan személyeknek legyen
lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és állítólag
jogsértést szenvedtek, vagy fennáll ennek a kockázata. A tagállamok előírhatják különösen, hogy a jogorvoslatot kérő személy
előzetesen értesítse az ajánlatkérőt az általa elszenvedett jogsértésről és a jogorvoslatot kérő szándékáról.”
11     A 92/13 irányelv 2. cikke így rendelkezik:
„(1)      A tagállamok biztosítják, hogy az 1. cikkben meghatározott jogorvoslati eljárások érdekében hozott intézkedések hatáskört
adjanak:
vagy
a)      a lehető legrövidebb időn belül és közbenső határozat útján ideiglenes intézkedések megtételére az állítólagos jogsértések
orvoslása vagy az érintett érdekek további sérelmének elkerülése céljából, beleértve a beszerzési szerződés odaítélésére vonatkozó
eljárásnak vagy az ajánlatkérő által meghozott bármely határozat végrehajtásának a felfüggesztését vagy felfüggesztetését;
és
b)      a jogellenesen meghozott határozatok megsemmisítésére vagy megsemmisíttetésére, beleértve a megkülönböztető műszaki, gazdasági
vagy pénzügyi előírások törlését a hirdetményből, az időszakos tájékoztató hirdetményből, a tanúsítási rendszer meglétéről
szóló hirdetményből, az ajánlati felhívásból, az ajánlattételhez szükséges dokumentációból, illetve minden egyéb, a kérdéses
szerződés-odaítélési eljárásra vonatkozó dokumentumból;
vagy
c)      a lehető legrövidebb időn belül és közbenső határozat útján, és ha szükséges, az ügy érdemére vonatkozó végleges eljárással
a fenti a) és b) pontokban meghatározott intézkedésektől eltérő intézkedések meghozatala a megállapított jogsértés jóvátétele
és az érintett érdekek elleni sérelem megakadályozása céljából; nevezetesen egy meghatározott összeg kifizetésének előírása
olyan esetekben, amikor a jogsértést nem tették jóvá, vagy nem akadályozták meg.
A tagállamok választhatják ezt a lehetőséget az összes ajánlatkérőre vagy ajánlatkérők objektív kritériumok alapján meghatározott
csoportjaira vonatkozóan, de mindkét esetben meg kell őrizni a meghatározott intézkedések hatékonyságát annak érdekében, hogy
meg lehessen akadályozni az érintett érdekek sérelmét;
[…]”

A nemzeti szabályozás
12     A építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekről szóló, 1996. január 8‑i
királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet (
Moniteur belge
, 1999. április 9., 11690. o., a továbbiakban: az 1996. január 8‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi
rendelet) 32. cikke így szól:
„[…]
(1)      Építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárásban nem nyújthat be részvételi
jelentkezést, illetve nem tehet ajánlatot olyan személy, akit az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással
kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel bíztak meg.
(2)      Az (1) bekezdés hatálya alá tartozó bármely személy kapcsolt vállalkozása közbeszerzési eljárásban nem nyújthat be a részvételi
jelentkezést, illetve nem tehet ajánlatot, kivéve, ha igazolja, hogy ezáltal nem élvez a versenyt torzító jogosulatlan előnyt.
A jelen cikk alkalmazásában »kapcsolt vállalkozás« alatt minden olyan vállalkozást érteni kell, amelyben az (1) bekezdésben
említett személy közvetlenül vagy közvetve többségi irányítást biztosító befolyással rendelkezik, vagy minden olyan vállalkozást,
amely e személyre többségi irányítást biztosító befolyást gyakorolhat, vagy amely – az előbbihez hasonlóan – valamely más
vállalkozás többségi irányítást biztosító befolyása alatt áll a tulajdonjog, a tőkerészesedés vagy a reá vonatkozó működési
szabályok következtében. A többségi irányítást biztosító befolyást vélelmezni kell, amennyiben a vállalkozás valamely egyéb
vállalkozásban közvetlenül vagy közvetve:
1°      rendelkezik a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével, vagy
2°      rendelkezik a vállalkozás által kibocsátott részesedések után járó szavazatok többségével, vagy
3°      jogosult kijelölni a vállalkozás ügyvezető, igazgató vagy ellenőrző szerve tagjainak több mint felét.
Mielőtt valamely vállalkozást a vélelem szerint általa élvezett jogosulatlan előny miatt kizárnának a közbeszerzésből, az
ajánlatkérő köteles ajánlott levélben e vállalkozást felhívni arra, hogy – hacsak a felhívásban adott esetben nem engedélyez
hosszabb határidőt – tizenkét naptári napon belül nyújtson be igazolást, többek között kapcsolatairól, önállóságának fokáról
és minden olyan körülményről, amely lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a többségi irányítást biztosító befolyás nem
áll fenn, vagy pedig nincs hatással a szóban forgó szerződésre nézve.
(3)      Az (1) és (2) bekezdést nem kell alkalmazni:
1°      az olyan közbeszerzési szerződésekre, amelyek magukban foglalják mind a terv elkészítését, mind pedig annak kivitelezését;
2°      a törvény 17. cikkének (2) bekezdése értelmében az eljárás megindításáról szóló hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos
eljárással odaítélt közbeszerzési szerződésekre.”
13     A vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban történő építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra
irányuló közbeszerzési szerződésekről szóló, 1996. január 10‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet
(
Moniteur belge
, 1999. április 28., 14144. o., a továbbiakban: az 1996. január 10‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi
rendelet) 26. cikke lényegében az 1996. január 8‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet 32. cikkéhez
hasonló szöveget tartalmaz.

Az alapeljárások és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
14     A Fabricom olyan építési vállalkozás, amely rendszeresen tesz ajánlatot közbeszerzési szerződésekre, különösen a vízügyi,
energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban.

A C‑21/03. sz. ügy
15     A Conseil d’État‑hoz 1999. június 25‑én benyújtott indítványában a Fabricom az 1996. január 10‑i királyi rendeletet módosító,
1999. március 25‑i királyi rendelet 26. cikkének megsemmisítését kéri.
16     Előadta, hogy e rendelkezés ellentétes többek között az összes ajánlattevőt megillető egyenlő bánásmód elvével, a jogorvoslati
eljárás hatékonyságának – a 92/13 irányelvben biztosított – elvével, az arányosság elvével, a kereskedelem és az ipar szabadságával,
valamint a tulajdonhoz való joggal, amint azt az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában 1950. november 4‑én
kelt egyezmény kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke tartalmazza.
17     Az État belge vitatja a Fabricom által felhívott jogalapokat.
18     Az 1996. január 10‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet 26. cikkét illetően a Conseil d’État
rámutat arra, hogy az 1999. március 25‑i királyi rendelet preambuluma és az azt megelőző, a királynak szóló jelentés szerint
e rendelkezés célja annak megakadályozása, hogy a közbeszerzési szerződést elnyerni szándékozó személy a szabad versennyel
ellentétes előnyre tegyen szert az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos kutatása,
kísérlete, tanulmánya vagy fejlesztése folytán.
19     A Conseil d’État álláspontja szerint e rendelkezés általános jelleggel és különbségtétel nélkül kizárja az olyan személy közbeszerzésben
való részvételét és ajánlattételét, akit az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos
kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel bíztak meg, és ennek folyományaként e személy
kapcsolt vállalkozását is. A rendelkezés ezenkívül – ellentétben a kapcsolt vállalkozás részére fennálló lehetőséggel – egyáltalán
nem engedi meg a szóban forgó személy számára annak bizonyítását, hogy az adott körülmények között nem jutott az említett
tevékenység révén olyan természetű előnyhöz, amely megbontaná az ajánlattevők közötti egyenlőséget. Nem írja elő kifejezetten
az ajánlatkérő részére kötelességként, hogy meghatározott időn belül bírálja el a kapcsolt vállalkozás által annak a bizonyítására
adott igazolást, hogy a többségi irányítást biztosító befolyás nem áll fenn, vagy az az érintett szerződésre nincs hatással.
20     Mivel úgy ítélte meg, hogy az előtte folyó eljárás alapját képező jogvita eldöntéséhez szükséges a közbeszerzési irányelvek
bizonyos rendelkezéseinek értelmezése, a Conseil d’État úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal
céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Ellentétes‑e az arányosság elvével, a kereskedelem és az ipar szabadságával, valamint a többek között az emberi jogok és az
alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 1952. március 20‑i kiegészítő jegyzőkönyvében biztosított tulajdonhoz való
joggal együttesen értelmezett […] 93/38 […] irányelvvel, különösen [4. cikkének (2) bekezdésével], valamint a […] 98/4 […]
irányelvvel, hogy az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárásban nem
nyújthat be részvételi jelentkezést, illetve nem tehet ajánlatot olyan személy, akit az építési beruházással, árubeszerzéssel
vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel bíztak
meg, anélkül hogy lehetővé tennék számára annak bizonyítását, hogy az általa megszerzett tapasztalatnak az adott eset körülményei
között nincs versenytorzító hatása?
2)      Más választ eredményezne‑e az előző kérdés akkor, ha az előbb hivatkozott irányelveket ugyanazon elvekkel, szabadsággal és
joggal együttesen úgy értelmeznék, hogy azok csak a magán- vagy a szolgáltatást ellenérték fejében nyújtó vállalkozásokra
vonatkoznak?
3)      Értelmezhető‑e úgy a […] 92/13 […] irányelv, különösen pedig annak 1. és 2. cikke, hogy az ajánlatkérő egészen az ajánlatok
vizsgálatának befejezéséig visszautasíthatja az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos
kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel megbízott személy kapcsolt vállalkozásának a
közbeszerzési eljárásban való részvételét vagy ajánlattételét, noha az ajánlatkérő erre vonatkozó kérdésére e vállalkozás
úgy nyilatkozik, hogy e minőségéből kifolyólag nem élvez a verseny szokásos feltételeit torzító előnyt?”

A C‑34/03. sz. ügy
21     A Conseil d’État‑hoz 1999. június 8‑án benyújtott indítványában a Fabricom az 1996. január 8‑i királyi rendeletet módosító,
1999. március 25‑i királyi rendelet 32. cikkének megsemmisítését kéri.
22     A Fabricom lényegében ugyanazokra a jogalapokra hivatkozik, mint a C‑21/03. sz. ügyben. A Conseil d’État a szóban forgó 32. cikkel
összefüggésben az 1996. január 10‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet 26. cikke kapcsán megjelöltekkel
megegyező tájékoztatást adott.
23     E körülmények között a Conseil d’État úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a
következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Ellentétes‑e az arányosság elvével, a kereskedelem és az ipar szabadságával, valamint a többek között az emberi jogok és az
alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 1952. március 20‑i kiegészítő jegyzőkönyvében biztosított tulajdonhoz való
joggal együttesen értelmezett […] 92/50 […] irányelvvel, és különösen [3. cikkének (2) bekezdésével], a 93/36 […] irányelvvel,
és különösen [5. cikkének (7) bekezdésével], a […] 93/37 […] irányelvvel, és különösen [6. cikkének (6) bekezdésével], valamint
a 97/52 […] irányelvvel, és különösen [2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával] és [3. cikke (1) bekezdésének b) pontjával],
hogy építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárásban nem nyújthat be részvételi
jelentkezést, illetve nem tehet ajánlatot olyan személy, akit az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással
kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel bíztak meg, anélkül hogy lehetővé
tennék számára annak bizonyítását, hogy az általa megszerzett tapasztalatnak az adott eset körülményei között nincs versenytorzító
hatása?
2)      Más választ eredményezne‑e az előző kérdés akkor, ha az előbb hivatkozott irányelveket ugyanazokkal az elvekkel, szabadsággal
és joggal együttesen úgy értelmeznék, hogy azok csak a magán- vagy a szolgáltatást ellenérték fejében nyújtó vállalkozásokra
vonatkoznak?
3)      Értelmezhető-e úgy a […] 89/665 […] irányelv, különösen [2. cikke (1) bekezdésének a) pontja] és 5. cikke, hogy az ajánlatkérő
egészen az ajánlatok vizsgálatának befejezéséig visszautasíthatja az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással
kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel megbízott személy kapcsolt vállalkozásának
a közbeszerzési eljárásban való részvételét vagy ajánlattételét, noha az ajánlatkérő erre vonatkozó kérdésére e vállalkozás
úgy nyilatkozik, hogy e minőségéből kifolyólag nem élvez a verseny szokásos feltételeit torzító előnyt?”
24     A Bíróság elnökének 2003. március 4‑i végzésével a C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyek az eljárás írásbeli és szóbeli szakaszának
lefolytatása, valamint az ítélethozatal céljából egyesítésre kerültek.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről

A C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben feltett első kérdésről
25     A C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben feltett első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy
ellentétes‑e a közösségi jog általa hivatkozott rendelkezéseivel az 1996. január 10‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i
királyi rendelet 26. cikkében és az 1996. január 8‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet 32. cikkében
foglalthoz hasonló szabály, amelynek értelmében az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló
közbeszerzési eljárásban nem nyújthat be részvételi jelentkezést, illetve nem tehet ajánlatot olyan személy, akit az építési
beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével
vagy fejlesztéssel bíztak meg, anélkül hogy lehetővé tennék számára annak bizonyítását, hogy az általa megszerzett tapasztalatnak
az adott eset körülményei között nincs versenytorzító hatása (a továbbiakban: az alapeljárásban vitatott szabály).
26     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az egyenlő bánásmód elve tiszteletben tartásának követelménye éppen a közbeszerzésekről
szóló irányelvek lényegét képezi, amelyek az alkalmazási körükbe tartozó ágazatban a tényleges verseny fejlesztésének elősegítését
célozzák, és rögzítik a közbeszerzési szerződések tényleges versenyt szavatoló odaítélési szempontjait (a C‑513/99. sz., Concordia
Bus Finland ügyben 2002. szeptember 17‑én hozott ítélet [EBHT 2002., I‑7213. o.] 81. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési
gyakorlat).
27     Egyébiránt töretlen ítélkezési gyakorlat szerint az egyenlő bánásmód elve azt követeli meg, hogy hasonló helyzeteket ne kezeljenek
eltérő módon, és hogy az eltérő helyzeteket ne kezeljék egyenlő módon, kivéve ha az ilyen bánásmód objektíven igazolható (a
C‑434/02. sz., Arnold André ügyben 2004. december 14‑én hozott ítélet [EBHT 2004., I‑11825. o.] 68. pontja és az ott hivatkozott
ítélkezési gyakorlat, valamint a C‑210/03. sz., Swedish Match és társai ügyben a 2004. december 14‑én hozott ítélet [EBHT 2004.,
I‑11893. o.] 70. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
28     Márpedig a valamely közbeszerzési szerződéssel összefüggő építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással
kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel megbízott személy (a továbbiakban:
bizonyos előkészítő munkákat végző személy) az e közbeszerzési eljárásában való részvétele szempontjából más helyzetben van,
mint az olyan személy, aki ilyen munkákat nem végzett.
29     Egyrészt ugyanis a bizonyos előkészítő munkákban részt vett személy előnyösebb helyzetbe kerülhet ajánlatának megtétele szempontjából
azon információk alapján, amelyeket az említett előkészítő munkák elvégzésekor szerezhetett a szóban forgó közbeszerzésre
vonatkozólag. Márpedig minden ajánlattevőnek azonos lehetőségekkel kell rendelkeznie ajánlati feltételei kidolgozására (lásd
ilyen értelemben a C‑87/94. sz., Bizottság kontra Belgium ügyben 1996. április 25‑én hozott ítélet [EBHT 1996., I‑2043. o.]
54. pontját).
30     Másrészt az említett személy érdekellentétbe torkolló helyzetbe kerülhet amiatt, hogy – amint azt az Európai Közösségek Bizottsága
helyesen emeli ki – amennyiben ő is ajánlattevő a szóban forgó közbeszerzésben, akár önkéntelenül is a számára kedvező irányba
befolyásolhatja annak feltételeit. Az ilyen helyzet az ajánlattevők közötti verseny torzulásával járna.
31     Ily módon, figyelembe véve azt a helyzetet, amelybe a bizonyos előkészítő munkákat végző személy kerülhet, nem védhető az
az álláspont, miszerint az egyenlő bánásmód elve megköveteli, hogy őt ugyanolyan bánásmódban részesítsék, mint bármely más
ajánlattevőt.
32     A Fabricom, valamint az osztrák és a finn kormány ezzel szemben lényegében azt az álláspontot képviseli, hogy objektíven nem
igazolható az alapeljárásban vitatott szabállyal előírt bánásmódbeli különbség, amely abban áll, hogy minden körülmények között
megtiltja a bizonyos előkészítő munkákat végző személy részvételét az érintett közbeszerzési szerződés odaítélési eljárásában.
Az ilyen tiltás ugyanis aránytalan lenne. Álláspontjuk szerint az összes ajánlattevő bánásmódbeli egyenlősége ugyanúgy szavatolható
olyan eljárás bevezetésével, amelynek révén minden konkrét esetben értékelik, hogy bizonyos előkészítő munkák elvégzése a
többi ajánlattevővel szemben versenyelőnyhöz juttatta‑e az azokat végző személyt. Az ilyen intézkedés kevésbé korlátozná a
bizonyos előkészítő munkákat végző személyt.
33     E tekintetben meg kell állapítani, hogy az alapeljárásban vitatotthoz hasonló szabály nem ad semmilyen lehetőséget a bizonyos
előkészítő munkákat végző személynek annak bizonyítására, hogy az ő sajátos esetében a jelen ítélet 29. és 30. pontjában vázolt
problémák nem merülnek fel.
34     Márpedig az ilyen szabály meghaladja azt, ami az összes ajánlattevő vonatkozásában megvalósítandó egyenlő bánásmódhoz szükséges.
35     Az említett szabály alkalmazása ugyanis azzal a következménnyel járhat, hogy a bizonyos előkészítő munkákat végző személyeket
kizárják az odaítélési eljárásból, anélkül hogy részvételük az ajánlattevők közötti versenyre nézve bármilyen kockázattal
járna.
36     E körülmények között a C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben előterjesztett első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 92/50
irányelvvel, és különösen 3. cikkének (2) bekezdésével, a 93/36 irányelvvel, és különösen 5. cikkének (7) bekezdésével, a
93/37 irányelvvel, és különösen 6. cikkének (6) bekezdésével, valamint a 93/38 irányelvvel, és különösen 4. cikkének (2) bekezdésével
ellentétes az 1996. január 10‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet 26. cikkében és az 1996. január 8‑i
királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet 32. cikkében foglalthoz hasonló szabály, amelynek értelmében
az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárásban nem nyújthat be részvételi
jelentkezést, illetve nem tehet ajánlatot olyan személy, akit az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással
kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel bíztak meg, anélkül hogy lehetővé
tennék számára annak bizonyítását, hogy az általa megszerzett tapasztalatnak az adott eset körülményei között nincs versenytorzító
hatása.

A C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben feltett második kérdésről
37     A C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben feltett második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy más
választ eredményezne‑e az első kérdés akkor, ha a 92/50, 93/36, 93/37 és 93/38 irányelveket az arányosság elvével, a kereskedelem
és az ipar szabadságával, valamint a tulajdonhoz való joggal együttesen úgy értelmeznék, hogy azok csak a magán- vagy a szolgáltatást
ellenérték fejében nyújtó vállalkozásokra vonatkoznának.
38     Megjegyzendő, hogy e kérdés nem helytálló előfeltevésen alapul.
39     Nincs ugyanis az említett irányelvekben semmiféle utalás, amely a közbeszerzési eljárásban részt vevő vagy részt venni szándékozó
vállalkozásokra való alkalmazhatóságuk tekintetében olyan értelmezésüket tenné lehetővé, hogy csak a magán- vagy a szolgáltatást
ellenérték fejében nyújtó vállalkozásokra vonatkoznának. Egyébiránt az egyenlő bánásmód elvével ellentétes az, hogy csupán
a magán- vagy a szolgáltatást ellenérték fejében nyújtó, bizonyos előkészítő munkákat végző vállalkozások tartozzanak az alapeljárásban
felmerülthöz hasonló szabály hatálya alá, miközben ez nem vonatkozik a hasonló előkészítő munkákat szintén végző, de az említett
kategóriába nem tartozó vállalkozásokra.
40     A C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben feltett második kérdésre tehát nem szükséges válaszolni.

A C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben feltett harmadik kérdésről
41     A C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyekben feltett harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ,
hogy ellentétes‑e a 89/665 irányelvvel, és különösen 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjával, továbbá 5. cikkével, valamint
a 92/13 irányelvvel, és különösen annak 1. és 2. cikkével, hogy az ajánlatkérő egészen az ajánlatok vizsgálatának befejezéséig
visszautasíthatja a bizonyos előkészítő munkákat végző személy kapcsolt vállalkozásának a közbeszerzési eljárásban való részvételét
vagy ajánlattételét, noha az ajánlatkérő kérdésére e vállalkozás úgy nyilatkozik, hogy e minőségéből kifolyólag nem élvez
a verseny szokásos feltételeit torzító előnyt.
42     E tekintetben a Bíróság emlékeztet arra, hogy amennyiben a jelentkezők és az ajánlattevők azon, az ajánlatkérő határozataival
megsértett jogainak szavatolását célzó bírósági jogorvoslatok eljárási módozatai vitásak, amelyeket a közösségi jog biztosít,
ez utóbbiak nem veszélyeztethetik a 89/665 irányelv hatékony érvényesülését (a C‑470/99. sz., Universale-Bau és társai ügyben
2002. december 12‑én hozott ítélet [EBHT 2002., I‑11617. o.] 72. pontja).
43     Egyébiránt a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó közösségi szabályok hatékony alkalmazásának biztosítására szolgáló
mechanizmusok erősítésére irányulnak a 89/665 és 92/13 irányelvek azon rendelkezései, amelyek az ajánlattevőknek az ajánlatkérők
önkényes eljárásával szembeni védelmét különösen az eljárás azon szakaszában célozzák, amikor a sérelem még orvosolható. E
védelem nem lehet hatékony akkor, ha az ajánlattevő az ajánlatkérővel szemben nem élhet az e szabályok adta lehetőséggel (a
C‑212/02. sz. Bizottság kontra Ausztria ügyben 2004. június 24‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban nem tették közzé] 20. pontja
és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
44     Márpedig az ajánlatkérő lehetősége arra, hogy az eljárás nagyon előrehaladott szakaszáig késleltesse a bizonyos előkészítő
munkákat végző személy kapcsolt vállalkozása közbeszerzési eljárásban való részvételének vagy ajánlattételének lehetőségéről
szóló határozat meghozatalát – miközben az ajánlatkérő minden adattal rendelkezik e határozat meghozatalához – megfosztja
az említett vállalkozást annak lehetőségétől, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó közösségi szabályokra
támaszkodva fellépjen az ajánlatkérővel szemben, és mindezt olyan időtartamra, amely kizárólag az ajánlatkérő belátásától
függ, és amely adott esetben olyan időpontig terjedhet, amikor a sérelmek már nem orvosolhatók hatékonyan.
45     Az ilyen helyzet akadályozhatja a 89/665 és 92/13 irányelvek hatékony érvényesülését, mivel természeténél fogva vezet annak
indokolatlan elhalasztásához, hogy az érdekeltek gyakorolhassák a közösségi jog által biztosított jogokat. Ezen túlmenően
ellentétes a 89/665 és 92/13 irányelvek azon céljával, amely az ajánlattevőknek az ajánlatkérőkkel szembeni védelmére irányul.
46     Tehát a C‑21/03. és C‑34/03. sz. ügyben feltett harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy ellentétes a 89/665 irányelvvel,
és különösen 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjával, továbbá 5. cikkével, valamint a 92/13 irányelvvel, és különösen annak
1. és 2. cikkével, hogy az ajánlatkérő egészen az ajánlatok vizsgálatának befejezéséig visszautasíthatja az építési beruházással,
árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel
megbízott személy kapcsolt vállalkozásának a közbeszerzési eljárásban való részvételét vagy ajánlattételét, noha az ajánlatkérő
kérdésére e vállalkozás úgy nyilatkozik, hogy e minőségéből kifolyólag nem élvez a verseny szokásos feltételeit torzító előnyt.

A költségekről
47     Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
1)
Az 1997. október 13‑i 97/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési
szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18‑i 92/50/EGK tanácsi irányelvvel, és különösen
3. cikkének (2) bekezdésével, az 97/52 irányelvvel módosított, az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési
eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14‑i 93/36/EGK tanácsi irányelvvel, és különösen 5. cikkének (7) bekezdésével,
a 97/52 irányelvvel módosított, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról
szóló, 1993 június 14‑i 93/37/EGK tanácsi irányelvvel, és különösen 6. cikkének (6) bekezdésével, valamint az 1998. február 16‑i
98/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban
működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14‑i 93/38/EGK tanácsi irányelvvel, és
különösen 4. cikkének (2) bekezdésével ellentétes a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban történő építési
beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekről szóló, 1996. január 10‑i királyi
rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet 26. cikkében és az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra
irányuló közbeszerzési szerződésekről szóló, 1996. január 8‑i királyi rendeletet módosító, 1999. március 25‑i királyi rendelet
32. cikkében foglalthoz hasonló szabály, amelynek értelmében az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra
irányuló közbeszerzési eljárásban nem nyújthat be részvételi jelentkezést, illetve nem tehet ajánlatot olyan személy, akit
az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével, tanulmány
elkészítésével vagy fejlesztéssel bíztak meg, anélkül hogy lehetővé tennék számára annak bizonyítását, hogy az általa megszerzett
tapasztalatnak az adott eset körülményei között nincs versenytorzító hatása.
2)
Ellentétes az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati
eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21‑i
89/665/EGK tanácsi irányelvvel, és különösen 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjával, továbbá 5. cikkével, valamint a vízügyi,
energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok
alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25‑i 92/13/EGK
tanácsi irányelvvel, és különösen annak 1. és 2. cikkével, hogy az ajánlatkérő egészen az ajánlatok vizsgálatának befejezéséig
visszautasíthatja az építési beruházással, árubeszerzéssel vagy szolgáltatásnyújtással kapcsolatos kutatással, kísérlet végzésével,
tanulmány elkészítésével vagy fejlesztéssel megbízott személy kapcsolt vállalkozásának a közbeszerzési eljárásban való részvételét
vagy ajánlattételét, noha az ajánlatkérő erre vonatkozó kérdésére e vállalkozás úgy nyilatkozik, hogy e minőségéből kifolyólag
nem élvez a verseny szokásos feltételeit torzító előnyt.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: francia.