CELEX: 62009CJ0339
Bendrasis muitų tarifas
Tarifinis klasifikavimas
Kombinuotoji nomenklatūra
2204 ir 2206 pozicijos
Fermentuotas gėrimas iš šviežių vynuogių
Faktinė alkoholio koncentracija, sudaranti 15,8-16,1 %
Kukurūzų ar cukrinių runkelių alkoholio įmaišymas gaminant

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą yra susijęs su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų
ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k. 2 sk.,
2 t., p. 382), iš dalies pakeisto 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1719/2005 (OL L 286, p. 1 ir klaidų ištaisymas
OL L 341, 2005 12 23, p. 111), I priede esančios Kombinuotosios nomenklatūros (toliau – KN) 2204 ir 2206 pozicijų išaiškinimu.
Šis prašymas buvo pateiktas nagrinėjant ginčą tarp
Skoma-Lux s. r. o.
(toliau –
Skoma-Lux
) ir
Celní ředitelství Olomouc
(Olomouco muitų direkcija) dėl prekės pavadinimu „raudonas desertinis vynas Kagor VK“, importuotos į Čekijos Respubliką, klasifikavimo
KN.

Teisinis pagrindas
Reglamentu Nr. 2658/87 įtvirtinta KN pagrįsta suderinta prekių aprašymo ir kodavimo sistema (toliau – SS), kurią parengė Muitinių
bendradarbiavimo taryba, įkurta 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje sudaryta konvencija, Bendrijos vardu patvirtinta 1987 m.
balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (OL L 198, p. 1), ir tapusi Pasauline muitinių organizacija. KN perima šešių skaitmenų
SS pozicijas bei subpozicijas ir tik septintas bei aštuntas skaitmenys sudaro jai būdingą skirstymą.
Siekdama pateikti kuo išsamesnius paaiškinimus dėl Suderintos sistemos taikymo, Pasaulio muitinių organizacija reguliariai
skelbia Suderintos sistemos paaiškinamąsias pastabas (toliau – SSPP). Be to, siekiant užtikrinti Kombinuotosios nomenklatūros
taikymą Europos Komisija rengia šios nomenklatūros paaiškinamąsias pastabas pagal Reglamento Nr. 2658/87 9 straipsnio 1 dalies
a punkto antrą įtrauką. Šios
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
reguliariai skelbiamos pastabos nepakeičia SSPP, o tik jas papildo ir turi būti taikomos kartu.
2002 m. SS versijos, taikytinos pagrindinėje byloje nagrinėjamoms faktinėms aplinkybėms, 2204 pozicijos pavadinimas „Vynas
iš šviežių vynuogių, įskaitant pastiprintus vynus; vynuogių misa, išskyrus klasifikuojamą 2009 pozicijoje“
SSPP dėl 2204 pozicijos nustatyta:
„2204.10  – Putojantys vynai
– Kiti vynai; vynuogių misa, kurios fermentacijai neleista vykti arba ji sustabdyta pridedant alkoholio:
2204.21 – – Induose, kurių talpa ne didesnė kaip 2 litrai
2204.29  – – Kiti
2204.30  – Kita vynuogių misa
I)       Vynas iš šviežių vynuogių
Šioje pozicijoje klasifikuojami tik galutiniai produktai, gauti iš šviežių vynuogių misos alkoholio fermentacijos.
Ši pozicija apima:
<...>
4)       Likerinius vynus (pripažintus desertiniais vynais ir kt.), kurių faktinė alkoholio koncentracija yra didelė, paprastai gaunamus
iš vynuogių misos, kurioje yra didelis kiekis cukraus, dalį šio cukraus fermentacijos būdu paverčiant alkoholiu; šie vynai
kartais gaminami pridedant koncentruotos misos, mistelių ar alkoholio. Likeriniai vynai yra, pavyzdžiui, Kanarų, Kipro, Lacryma
Christi, Madeiros, Malagos, Marsalos, Porto, Monemvasia, Samo, Chereso ir kt. vynai.
<...>“
2002 m. SS versija taip pat apima 2206 poziciją „Kiti fermentuoti gėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriaušių sidras, midus); fermentuotų
gėrimų mišiniai, taip pat fermentuotų gėrimų ir nealkoholinių gėrimų mišiniai, nenurodyti kitoje vietoje“.
SSPP dėl 2206 pozicijos nustatyta:
„Į šią poziciją patenka visi fermentuoti gėrimai, išskyrus nurodytus 2203−2205 pozicijose.
Tai visų pirma:
<...>
10)      Imbiero alus ir žolelių alus, kurie yra iš cukraus, vandens ir imbiero ar tam tikrų žolelių, fermentacijai panaudojant mieles,
pagaminti gėrimai.
Visi šie gėrimai gali būti natūraliai putojantys arba dirbtinai prisodrinti anglies dioksido. Jie toliau lieka toje pačioje
klasifikacinėje pozicijoje, net jei į juos buvo pripilta alkoholio arba jei jų alkoholio koncentracija buvo padidinta toliau
fermentuojant, su sąlyga, kad jie išlaiko šioje pozicijoje klasifikuojamų produktų pobūdį.
<...>“
KN versija, taikytina pagrindinės bylos faktinėms aplinkybėms, įtvirtinta Reglamente Nr. 1719/2005, kuris įsigaliojo 2006 m.
sausio 1 dieną.
KN pirmoje dalyje pateikiamos preliminariosios nuostatos. Šios dalies I skyriaus, skirto bendrosioms nuostatoms, A poskyryje
„Bendrosios [KN] aiškinimo taisyklės“ nustatyta:
„Klasifikuojant prekes pagal [KN], turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.      Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikavimas
turi būti nustatomas pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir
pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis.
<...>“
KN antroje dalyje pateikiamas muitų sąrašas. Šios dalies IV skyriuje „Paruošti maisto produktai; nealkoholiniai ir alkoholiniai
gėrimai bei actas; tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai“ yra 22 skirsnis „Nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas“,
kuriame nustatyta:
„2203 00 Salyklinis alus:
<...>
2204                Vynas iš šviežių vynuogių, įskaitant pastiprintus vynus; vynuogių misa, išskyrus klasifikuojamą 2009 pozicijoje:
<...>
2205               Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatizuoti augalais arba aromatinėmis medžiagomis:
<...>
2206 00 Kiti fermentuoti gėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriaušių sidras, midus); fermentuotų gėrimų mišiniai, taip pat fermentuotų gėrimų
ir nealkoholinių gėrimų mišiniai, nenurodyti kitoje vietoje:
<...>“
Lentelės 22 skirsnyje yra papildomosios pastabos, kuriose nustatyta:
„<...>
5.      2204 21 11–2204 21 99 ir 2204 29 12–2204 29 99 subpozicijose turi būti klasifikuojami:
a)       vynuogių misa, kurios fermentacija sustabdyta pridėjus alkoholio, t. y. produktas,
–        kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 12 % tūrio, bet mažesnė kaip 15 % tūrio,
ir
–        kuris gautas pridėjus į nefermentuotą vynuogių misą, kurios natūrali alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais,
yra ne mažesnė kaip 8,5 % tūrio, produkto, gauto vyno distiliacijos būdu;
b)       vynas, pastiprintas distiliacijai, t. y. produktas,
–        kurio faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 18 % tūrio, bet ne didesnė kaip 24 %
tūrio,
–        kuris gautas vien tik pridėjus į vyną, kurio sudėtyje nėra likutinio cukraus, nerektifikuoto produkto, gauto distiliuojant
vyną, ir kurio maksimali faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra 86 % tūrio, ir
–        kurio maksimali lakiosios rūgšties koncentracija, išreikšta acto rūgšties kiekiu – 1,5 g/l;
c)       likerinis vynas, t. y. produktas,
–        kurio visuminė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 17,5 % tūrio, o faktinė alkoholio
koncentracija, išreikšta tūrio procentais, – ne mažesnė kaip 15 % tūrio, bet ne didesnė kaip 22 % tūrio, ir
–        kurio minimali natūrali alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra 12 % tūrio ir kuris gautas iš vynuogių misos
arba iš vyno, pagamintų iš vynuogių rūšių, kurios trečiojoje kilmės šalyje patvirtintos tinkamomis naudoti likerinių vynų
gamybai,
–        užšaldymo būdu, arba
–        pridėjus fermentacijos metu arba po fermentacijos:
–        produkto, gauto distiliuojant vyną, arba
–        koncentruotos vynuogių misos arba, gaminant tam tikrus aukštos kokybės likerinius vynus, įtrauktus į patvirtintą sąrašą vynų,
kurių gamyboje tokia praktika yra tradicinė, vynuogių misos, koncentruotos tiesiogiai veikiant šiluma, kuri, išskyrus šią
operaciją, atitinka koncentruotos vynuogių misos apibrėžimą, arba
–        šių produktų mišinio.
<...>“

Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
2006 m. sausio 18 d.
Skoma-Lux
pateikė
Celní úřad Olomouc
(Olomouco muitinė) deklaraciją dėl prekių pavadinimu „raudonas desertinis vynas Kagor VK“ išleidimo į apyvartą. Šios prekės,
kurių kilmės šalis yra Moldova, buvo deklaruotos priskiriant jas KN 2204 pozicijai.
Patikrinusi šią muitinės deklaraciją
Celní úřad Olomouc
paėmė šių prekių mėginį, kad nustatytų jose esančio alkoholio, cukraus ir vandens kilmę. Ištyrus šį mėginį paaiškėjo, kad
mažiausiai 25 % jame esančio cukraus buvo kitos nei vynuogių sulčių kilmės, greičiausiai gautas iš vynuogių sulčių, cukrinių
runkelių ir cukraus, gauto hidrolizės būdu iš kukurūzų krakmolo, mišinio. Remiantis šiuo tyrimu, minėtos prekės buvo pagamintos
iš pasaldintų vynuogių sulčių, į kurias esant mažam fermentacijos laipsniui buvo įpilta kukurūzų alkoholio, sustabdžiusio
fermentacijos procesą.
2006 m. lapkričio 28 d. sprendime
Celní úřad Olomouc
, atsižvelgdama į minėtus tyrimus, konstatavo, kad pagrindinėje byloje aptariamas prekes reikia klasifikuoti KN 2206 pozicijoje,
nes tai nėra likerinis vynas, kadangi jį gaminant buvo pridėta ne produkto, gauto distiliuojant vyną, o kitos kilmės alkoholio.
2007 m. balandžio 5 d.
Celní ředitelství Olomouc
atmetė
Skoma-Lux
skundą dėl minėto
Celní úřad Olomouc
sprendimo panaikinimo.
2007 m. gruodžio 4 d. išnagrinėjęs
Skoma-Lux
ieškinį,
Krajský soud v Ostravě
(Ostravos apygardos teismas) panaikino
Celní ředitelství Olomouc
sprendimą ir perdavė šiai institucijai bylą nagrinėti iš naujo.
Krajský soud v Ostravě
nusprendė, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamos prekės turi būti klasifikuojamos KN 2204 pozicijoje, pažymėdamas, kad bet
kokios kilmės alkoholio pridėjimas nepakeičia pagrindinio minėtų prekių pobūdžio, t. y. kad jos buvo pagamintos iš šviežių
vynuogių.
Dėl
Krajský soud v Ostravě
sprendimo
Celní ředitelství Olomouc
pateikė apeliacinį skundą
Nejvyšší správní soud
(Aukščiausiasis administracinis teismas), kuris mano, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamos prekės turi būti klasifikuojamos
KN 2206 pozicijoje. Kadangi buvo nustatyta, jog šiose prekėse yra kukurūzų alkoholio, jos nėra pagamintos tik iš vynuogių.
Manydamas, kad jo nagrinėjamo ginčo sprendimas priklauso nuo taikytinų Sąjungos teisės aktų išaiškinimo,
Nejvyšší správní soud
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokį prejudicinį klausimą:
„Ar prekes, vadinamas „raudonas desertinis vynas Kagor VK“, išpilstytas į 0,75 l butelius, kurių alkoholio koncentracija,
išreikšta tūrio procentais, yra 15,8–16,1 % ir į kurias gamybos procese buvo dėta cukraus iš cukrinių runkelių bei kukurūzų
alkoholio, t. y. medžiagų, kurios nėra gautos iš šviežių vynuogių, reikia klasifikuoti [KN] 2204 ar 2206 pozicijoje?“

Dėl prejudicinio klausimo

Dėl priimtinumo
Savo pastabose
Skoma-Lux
iš esmės nurodo, kad raudono desertinio vyno Kagor VK savybės neatitinka prejudiciniame klausime nurodytų prekių savybių.
Skoma-Lux
nurodo, kad šis vynas yra gautas fermentuojant vynuogių misos, o fermentacija buvo sustabdyta pridedant vyno alkoholio ar
distiliuojant vyną, kad būtų pasiekta reikiama alkoholio koncentracija.
Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad per procedūrą pagal SESV 267 straipsnį tik bylą nagrinėjantis nacionalinis teismas, atsakingas
už sprendimo priėmimą, atsižvelgdamas į konkrečios bylos ypatumus, turi įvertinti ir prejudicinio sprendimo būtinumą savo
sprendimui, ir Teisingumo Teismui pateikiamų klausimų svarbą. Todėl Teisingumo Teismas iš principo turi priimti sprendimą
tuo atveju, kai pateikti klausimai susiję su Sąjungos teisės išaiškinimu (be kita ko, žr. 2001 m. kovo 13 d. Sprendimo
PreussenElektra
, C‑379/98, Rink. p. I‑2099, 38 punktą ir 2010 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo
Stoß ir kt
., C‑316/07, C‑358/07–C-360/07, C‑409/07 ir C‑410/07, Rink. p. I‑0000, 51 punktą).
Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką nacionalinio teismo pateiktiems klausimams dėl Bendrijos teisės aiškinimo,
atsižvelgiant į jo paties nurodytas faktines aplinkybes ir teisinius pagrindus, kurių Teisingumo Teismas neprivalo tikrinti,
taikoma svarbumo prezumpcija (žr., be kita ko, 2007 m. birželio 7 d. Sprendimo
van der Weerd ir kt
., C‑222/05–C‑225/05, Rink. p. I‑4233, 22 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką).
Kai Teisingumo Teismui pateikiamas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl tarifinės klasifikacijos, jis verčiau turi išaiškinti
nacionaliniam teismui kriterijus, kurių taikymas leistų šiam teisingai klasifikuoti nagrinėjamus gaminius pagal KN, o ne pats
nustatyti klasifikaciją, juo labiau kad jis nebūtinai turi visą reikalingą šiuo atžvilgiu informaciją. Taigi atrodo, kad nacionalinis
teismas bet kuriuo atveju tai gali padaryti geriau. Tačiau tam, kad pateiktų naudingą atsakymą, Teisingumo Teismas gali bendradarbiaudamas
su nacionaliniais teismais pateikti nacionaliniam teismui visas, jo manymu, reikalingas nuorodas (be kita ko, žr. 2009 m.
liepos 16 d. Sprendimo
Pärlitigu
, C‑56/08, Rink. p. I‑6719, 23 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką).
Todėl, kaip nurodo Komisija, Teisingumo Teismas turi performuluoti jam pateiktą klausimą taip: ar fermentuotas gėrimas iš
šviežių vynuogių, parduodamas 0,75 l buteliuose, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra 15,8–16,1 %
ir kurį gaminant buvo įdėta cukrinių runkelių cukraus ir kukurūzų alkoholio (toliau – nagrinėjamas gėrimas), turi būti klasifikuojamas
KN 2204, ar 2206 pozicijoje.

Dėl Reglamento Nr. 600/2006 taikymo
Sprendime dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą
Nejvyšší správní soud
daro nuorodą į 2006 m. balandžio 18 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 600/2006 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje
nomenklatūroje (OL L 106, p. 5). Šio reglamento, priimto remiantis Reglamento Nr. 2658/87, kuris leidžia Komisijai aiškinti
tarifinės pozicijos turinį, 9 straipsnio 1 dalies a punktu, produktas, kurio savybės yra panašios į nagrinėjamo gėrimo savybes,
klasifikuojamas KN 2206 pozicijoje.
Šiuo klausimu Komisija savo pastabose nurodo, kad šis reglamentas buvo priimtas dėl valstybių narių muitinių skirtingo raudono
desertinio vyno Kagor VK tarifinio klasifikavimo.
Tačiau iš nusistovėjusios teismų praktikos matyti, kad reglamentas, kuriuo tikslinamos klasifikavimo tarifinėse pozicijose
ir subpozicijose sąlygos, yra pagrindinio pobūdžio ir negali veikti atgaline data (žr., be kita ko, 2001 m. birželio 7 d.
Sprendimo
CBA Computer
, C‑479/99, Rink. p. I‑4391, 31 punktą ir 2008 m. lapkričio 27 d. Sprendimo
Metherma
, C-403/07, Rink. p. I‑8921, 39 punktą).
Pagal Reglamento Nr. 600/2006 pirmą konstatuojamąją dalį šis reglamentas buvo priimtas siekiant užtikrinti vienodą KN taikymą.
Vis dėlto akivaizdu, kad šis reglamentas įsigaliojo 2006 m. gegužės 9 d., t. y. po to, kai buvo pateikta deklaracija dėl pagrindinėje
byloje nagrinėjamų prekių išleidimo į apyvartą, ir kad jame nėra numatytas jo galiojimas atgaline data.
Tokiomis aplinkybėmis Reglamentas Nr. 600/2006 negali būti taikomas ginčui pagrindinėje byloje. Prejudicinis klausimas turi
būti nagrinėjamas remiantis Reglamentu Nr. 2658/87, iš dalies pakeistu Reglamentu Nr. 1719/2005.

Dėl esmės
Teisingumo Teismui pateiktos pastabos

Skoma-Lux
tvirtina, kad nagrinėjamo gėrimo ypatingos organoleptinės savybės ir objektyvūs požymiai bei jo paskirtis sutampa su KN 2204
pozicijoje klasifikuojamų prekių savybėmis ir paskirtimi. Šiuo klausimu kelių valstybių narių muitinės yra išdavusios privalomą
tarifinę informaciją dėl raudono desertinio vyno Kagor VK klasifikavimo minėtoje pozicijoje.

Celní ředitelství Olomouc
mano, kad pagal SSPP minėtas gėrimas turi būti klasifikuojamas KN 2206 pozicijoje, nes jame yra alkoholio, kuris gautas ne
distiliuojant vyną.
Čekijos vyriausybė pažymi, kad KN 2204 pozicijoje klasifikuojamuose gėrimuose esantis alkoholis gali būti gautas tik vykstant
vynuogių fermentavimo procesui. Kadangi nagrinėjamame gėrime yra ne iš vynuogių gauto alkoholio, jis turi būti klasifikuojamas
KN 2206 pozicijoje, apimančioje fermentuotus gėrimus, kurie negali būti klasifikuojami kitose KN 22 skirsnio pozicijose.
Graikijos vyriausybė mano, kad nagrinėjamas gėrimas priskirtinas KN 2206 pozicijai. Viena vertus, atsižvelgiant į KN 22 skirsnio
5 papildomąją pastabą, jis negali būti klasifikuojamas 2204 pozicijoje dėl to, kad jo gamybai naudojamas etilo alkoholis yra
gautas kitu nei vyno distiliacijos būdu. Kita vertus, KN 2206 pozicija apima gėrimus, į kuriuos leidžiama pridėti kukurūzų
etilo alkoholio, jei esminės pagrindinio produkto savybės išlieka, o taip ir yra nagrinėjamo produkto atveju.
Komisija mano, kad SSPP nedraudžia į vyną įmaišyti alkoholio, gauto ne iš vynuogių. Todėl nagrinėjamas gėrimas iš esmės turėtų
būti klasifikuojamas KN 2204 pozicijoje. Vis dėlto, jei gamybos procese įdėjus cukrinių runkelių cukraus ir kukurūzų alkoholio
fermentuoto gėrimo iš šviežių vynuogių pobūdis pasikeičia tiek, kad produkto savybės iš esmės skiriasi nuo tipinių KN 2204
pozicijai priskiriamų produktų organoleptinių ir cheminių savybių, nustatytų tarptautinėse ar nacionalinėse normose, ir ypač
kai ne mažiau kaip pusė alkoholio koncentracijos, išreikštos tūrio procentais, yra gauta ne iš šviežių vynuogių, Komisijos
nuomone, reikia tokį gėrimą klasifikuoti KN 2206 pozicijoje. Atitinkamos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos
turi įvertinti šį skirtumą.
Teisingumo Teismo atsakymas
Iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, kad, siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir lengvesnę kontrolę, prekių tarifinį
klasifikavimą lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į šių prekių požymius ir objektyvias savybes,
išvardytas KN pozicijos ir skyriaus ar skirsnio pastabose (žr., be kita ko, 2007 m. liepos 18 d. Sprendimo
Olicom
, C‑142/06, Rink. p. I‑6675, 16 punktą ir 2010 m. gegužės 20 d. Sprendimo
Data I/O
, C‑370/08, Rink. p. I‑0000, 29 punktą).
Taip pat reikia priminti, kad bendrojo muitų tarifo skirsnių pastabos, kaip ir SSPP, yra svarbios priemonės vienodam šio tarifo
taikymui užtikrinti ir, kaip tokios, gali būti laikomos reikšmingomis jį aiškinant (be kita ko žr.1997 m. lapkričio 20 d.
Sprendimo
Wiener SI,
C‑338/95, Rink. p. I‑6495, 11 punktą ir 2010 m. balandžio 29 d.
Roeckl Sporthandschuhe
, C‑123/09, Rink. p. I‑0000, 29 punktą).
Šiuo atveju SS 2204 pozicijos tekste nurodyta: „vynas iš šviežių vynuogių, įskaitant pastiprintus vynus“. Su šia pozicija
susijusiose SSPP, kalbant apie vyną iš šviežių vynuogių, patikslinama, kad šioje pozicijoje klasifikuojamas vynas yra tik
galutinis produktas, gautas fermentuojant šviežių vynuogių misą.
Tarp šių vynų iš šviežių vynuogių 2204 pozicijoje nurodomas likerinis vynas, taip pat vadinamas desertiniu vynu, kurio alkoholio
koncentracija, išreikšta tūrio procentais, nurodyta KN 22 skirsnio 5 papildomosios pastabos c punkte, atitinka nagrinėjamo
gėrimo alkoholio koncentraciją. Be to, neginčijama, kad minėtas gėrimas neatitinka 5 papildomosios pastabos a ir b punktuose,
susijusiuose atitinkamai su šviežių vynuogių misa, kurios fermentacija sustabdyta pridėjus alkoholio, ir vynu, pastiprintu
distiliacija, nustatytų sąlygų.
Be to, pagal KN 22 skirsnio 5 papildomosios pastabos c punktą leidžiama į likerinį vyną vykstant fermentacijai ar jai pasibaigus
pridėti produkto, gauto distiliuojant vyną, arba koncentruotos vynuogių misos, arba šių produktų mišinio.
Todėl, priešingai nei tvirtina Komisija, iš su 2204 pozicija susijusių SSPP, skaitomų kartu su KN 22 skirsnio 5 papildomosios
pastabos c punktu, aiškiai ir nedviprasmiškai matyti, kad likeriniame vyne esantis alkoholis, nesvarbu, ar jis būtų gautas
fermentacijos būdu, ar pridėtas, turi būti iš vynuogių.
Iš to matyti, kad nagrinėjamas gėrimas, kurį gaminant buvo pridėta kukurūzų alkoholio, negali būti klasifikuojamas KN 2204 pozicijoje.
Šiuo atžvilgiu net nereikia nagrinėti, ar likeriniame vyne minėtos pozicijos prasme gali būti cukrinių runkelių cukraus.
Tai nustačius reikia konstatuoti, jog, atsižvelgiant į nagrinėjamo gėrimo objektyvias savybes, jis atitinka sąlygas, kad būtų
klasifikuojamas KN 2206 pozicijoje.
Iš tikrųjų minėta pozicija apima „Kitus fermentuotus gėrimus (pavyzdžiui, sidrą, kriaušių sidrą, midų); fermentuotų gėrimų
mišinius, taip pat fermentuotų gėrimų ir nealkoholinių gėrimų mišinius, nenurodytus kitoje vietoje“. SSPP patikslinama, kad
ši pozicija apima visus fermentuotus gėrimus, išskyrus nurodytus 2203−2205 pozicijose.
Iš to, kas išdėstyta, pirmiausia matyti, kad nagrinėjamas gėrimas negali būti priskirtas KN 2204 pozicijai. Atsižvelgiant
į jo sudėtį, jis taip pat negali būti klasifikuojamas KN 2203 00 pozicijoje „Salyklinis alus“ nei 2205 pozicijoje „Vermutai
ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatizuoti augalais arba aromatinėmis medžiagomis“.
Antra, dėl alkoholio ir cukraus pridėjimo į nagrinėjamą gėrimą reikia pažymėti, kad su 2206 pozicija susijusiose SSPP nurodoma,
jog šioje pozicijoje klasifikuojami gėrimai toliau lieka toje pačioje klasifikacinėje pozicijoje, net jeigu į juos buvo pripilta
alkoholio. Be to, 2206 pozicijoje gali būti klasifikuojami ir tie gėrimai, kuriuos gaminant įdėta cukraus. Šiuo atžvilgiu
su 2206 pozicija susijusioje SS 10 aiškinamojoje pastaboje nustatyta, kad šioje pozicijoje klasifikuojami imbiero alus ir
žolelių alus, kurie yra iš cukraus, vandens ir imbiero ar tam tikrų žolelių.
Trečia, taip pat remiantis su 2206 pozicija susijusiomis SSPP nedraudžiama įmaišyti alkoholio į šiai pozicijai priklausantį
gėrimą su sąlyga, kad jis išlaiko šioje pozicijoje klasifikuojamų produktų pobūdį, t. y. fermentuotų gėrimų savybes. Iš sprendimo
dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad nagrinėjamas gėrimas yra iš vynuogių gaminamo gėrimo skonio, spalvos
ir aromato. Taigi jis išlaikė specialias organoleptines fermentuoto gėrimo savybes (šiuo klausimu žr. 2009 m. gegužės 7 d.
Sprendimo
Siebrand
, C‑150/08, Rink. p. I‑3941, 37 punktą).
Ketvirta, dėl
Skoma-Lux
argumento, kad raudonas desertinis vynas Kagor VK skirtas gerti kaip vynas, todėl jis turi būti klasifikuojamas KN 2204 pozicijoje,
reikia priminti, jog neginčijama, kad prekės paskirtis taip pat gali būti objektyvus klasifikavimo kriterijus, jeigu ji būdinga
šiai prekei ir šį būdingumą galima įvertinti remiantis šios prekės objektyviais požymiais bei savybėmis (žr. 2007 m. vasario
15 d. Sprendimo
RUMA
, C‑183/06, Rink. p. I‑1559, 36 punktą ir minėto Sprendimo
Roeckl Sporthandschuhe
28 punktą). Tačiau prekės paskirtis yra tinkamas kriterijus tik tada, kai prekės klasifikuoti neįmanoma remiantis tik objektyviomis
jos savybėmis (šiuo klausimu žr. 1976 m. gruodžio 16 d. Sprendimo
Industriemetall LUMA
, 38/76, Rink. p. 2027, 7 punktą). Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad, atsižvelgiant į nagrinėjamo gėrimo objektyvias savybes,
jis aiškiai priskirtinas tik KN 2206 pozicijai.
Atsižvelgiant į šiuos argumentus, į pateiktą prejudicinį klausimą reikia atsakyti taip, kad Reglamentas Nr. 2658/87, iš dalies
pakeistas Reglamentu Nr. 1719/2005, turi būti aiškinamas taip, kad fermentuotas gėrimas iš šviežių vynuogių, parduodamas 0,75 l
buteliuose, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra 15,8–16,1 % ir kurį gaminant buvo įdėta cukrinių
runkelių cukraus ir kukurūzų alkoholio, turi būti klasifikuojamas KN 2206 pozicijoje.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo
nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo
Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (pirmoji kolegija) nusprendžia:
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų
tarifo, iš dalies pakeistas 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1719/2005, turi būti aiškinamas taip, kad fermentuotas
gėrimas iš šviežių vynuogių, parduodamas 0,75 l buteliuose, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra
15,8–16,1 % ir kurį gaminant buvo įdėta cukrinių runkelių cukraus ir kukurūzų alkoholio, turi būti klasifikuojamas šio reglamento
I priede nurodytos Kombinuotosios nomenklatūros 2206 pozicijoje.
Parašai.
*
Proceso kalba: čekų.