CELEX: 62008TJ0005
Ochranná známka Společenství
Námitkové řízení
Přihláška obrazových ochranných známek Společenství Golden Eagle a Golden Eagle Deluxe
Starší obrazové mezinárodní a národní ochranné známky představující hrnek a kávová zrna
Relativní důvod pro zamítnutí
Podobnost označení
Článek 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 40/94 [nyní čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 207/2009]

Skutečnosti předcházející sporu
Dne 7. května 2003 podala vedlejší účastnice, společnost Master Beverage Industries Pte Ltd., u Úřadu pro harmonizaci na vnitřním
trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM) tři přihlášky ochranné známky Společenství na základě nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze
dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství (Úř. věst. 1994, L 11, s. 1; Zvl. vyd. 17/01, s. 146), ve znění pozdějších
předpisů [nahrazeného nařízením Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (Úř. věst. L 78,
s. 1)].
Třemi ochrannými známkami, jejichž zápis byl požadován (dále společně jako „přihlášené ochranné známky“), jsou následující
obrazová označení:
–        ve věci T‑5/08 (přihláška ochranné známky Společenství č. 3157005) označení Golden Eagle světle hnědé, tmavě hnědé, červené,
žluté, zlaté, bílé, stříbrné a modré barvy (dále jen „přihlášená ochranná známka č. 1“), které je vyobrazeno níže:
–        ve věci T‑6/08 (přihláška ochranné známky Společenství č. 3156924) označení Golden Eagle Deluxe tmavě hnědé, světle hnědé,
červené, zlaté, bílé a žluté barvy (dále jen „přihlášená ochranná známka č. 2“), které je vyobrazeno níže:
–        ve věci T‑7/08 (přihláška ochranné známky Společenství č. 3157534) označení Golden Eagle Deluxe tmavě hnědé, světle hnědé,
červené, zlaté, bílé a žluté barvy (dále jen „přihlášená ochranná známka č. 3“), které je vyobrazeno níže:
Výrobky, pro které byl zápis požadován, spadají do třídy 30 ve smyslu Niceské dohody o mezinárodním třídění výrobků a služeb
pro účely zápisu známek ze dne 15. června 1957, ve znění změn a doplňků, a odpovídají následujícímu popisu: „Káva, kávové
náhražky, kávové nápoje, kávové nápoje s mlékem“.
Přihlášená ochranná známka č. 1 byla zveřejněna ve
Věstníku ochranných známek Společenství
č. 5/2004 ze dne 2. února 2004, přihlášená ochranná známka č. 2 ve
Věstníku ochranných známek Společenství
č. 83/2003 ze dne 24. listopadu 2003 a přihlášená ochranná známka č. 3 ve
Věstníku ochranných známek Společenství
č. 82/2003 ze dne 17. listopadu 2003.
Dne 1. dubna 2004 podala žalobkyně, společnost Société des produits Nestlé SA, proti zápisu přihlášené ochranné známky č. 1
námitky na základě článku 42 nařízení č. 40/94 (nyní článku 41 nařízení č. 207/2009). Krom toho dne 23. února 2004 podala
námitky proti zápisu přihlášené ochranné známky č. 2 a dne 17. února 2004 námitky proti zápisu přihlášené ochranné známky
č. 3.
Námitky byly založeny zejména na starších mezinárodních a národních ochranných známkách představujících červený hrnek ve vrstvě
kávových zrn (dále jen „starší ochranné známky“).
Jde o mezinárodní obrazovou ochrannou známku červené, černé, hnědé, bílé, oranžové a zlaté barvy, zapsanou pod číslem IR 726641
a vyobrazenou níže:
Tato ochranná známka byla zapsána dne 18. ledna 2000 na základě Madridské dohody o mezinárodním zápisu továrních nebo obchodních
známek ze dne 14. dubna 1891, ve znění změn a doplňků, pro výrobky spadající do třídy 30 ve smyslu Niceské dohody, které odpovídají
následujícímu popisu: „Káva a kávové výtažky, směsi na bázi kávy a kávových výtažků, rozpustná káva, káva bez kofeinu, kávové
výtažky bez kofeinu“.
Tato ochranná známka je chráněna zejména v následujících členských státech Evropské unie: Belgii, Německu, Španělsku, Francii,
Itálii, Lucembursku, Nizozemsku, Rakousku a Portugalsku.
Toto označení je rovněž předmětem zápisu jakožto národní ochranná známka v Řecku, který byl proveden dne 8. května 2000 pod
číslem 142377 pro výrobky spadající do třídy 30 ve smyslu Niceské dohody, zejména pro výrobky „káva, kávové výtažky a přípravky
na bázi kávy, kávové náhražky a výtažky z kávových náhražek“.
Krom toho jde o mezinárodní obrazovou ochrannou známku popsanou tak, že obsahuje červenou, hnědou a zlatou barvu, zapsanou
pod číslem IR 633089 a černobíle vyobrazenou níže:
Tato ochranná známka byla zapsána dne 9. března 1995 na základě Madridské dohody pro výrobky spadající do třídy 30 ve smyslu
Niceské dohody, které odpovídají následujícímu popisu: „Káva a kávové výtažky, směsi na bázi kávy a kávových výtažků, rozpustná
káva, káva bez kofeinu, kávové výtažky bez kofeinu“.
Tato ochranná známka je chráněna zejména v následujících členských státech Unie: Belgii, Německu, Španělsku, Francii, Itálii,
Lucembursku, Nizozemsku, Rakousku a Portugalsku.
Krom toho bylo toto označení zapsáno jakožto národní ochranná známka pro tytéž výrobky v několika členských státech Unie,
a sice v Dánsku (zápis provedený dne 3. února 1995 pod číslem 976.1995), v Řecku (zápis provedený dne 17. srpna 1999 pod číslem
122009) a ve Finsku (zápis provedený dne 20. září 1995 pod číslem 140164).
Námitky byly založeny na všech výše uvedených výrobcích chráněných staršími ochrannými známkami a směřovaly proti všem výrobkům
označeným v přihláškách ochranných známek Společenství.
Důvody uplatněnými na podporu námitek byly důvody uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94 [nyní čl. 8 odst. 1 písm. b)
nařízení č. 207/2009] a v čl. 8 odst. 5 nařízení č. 40/94 (nyní čl. 8 odst. 5 nařízení č. 207/2009).
Rozhodnutími ze dne 27. února (věc T‑5/08), 27. března (věc T‑6/08) a 6. září 2006 (věc T‑7/08) námitkové oddělení námitky
zamítlo.
Dne 25. dubna (věci T‑5/08 a T‑6/08) a 5. října 2006 (věc T‑7/08) žalobkyně proti každému z rozhodnutí námitkového oddělení
podala odvolání.
Třemi rozhodnutími ze dne 1. října 2007 (dále jen „napadená rozhodnutí“) odvolací senát odvolání zamítl. Měl v podstatě za
to, že námitky nejsou opodstatněné, neboť dotčené ochranné známky nejsou podobné.

Návrhová žádání účastníků řízení
Žalobkyně navrhuje, aby Tribunál:
–        zrušil napadená rozhodnutí;
–        rozhodl, že přihlášené ochranné známky musí být zamítnuty;
–        uložil OHIM náhradu nákladů řízení, včetně nákladů řízení, které jí vznikly před odvolacím senátem;
–        uložil vedlejší účastnici náhradu nákladů řízení, včetně nákladů řízení, které jí vznikly před odvolacím senátem.
OHIM navrhuje, aby Tribunál:
–        žaloby zamítl;
–        uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení.
Vedlejší účastnice navrhuje, aby Tribunál:
–        potvrdil napadená rozhodnutí;
–        nařídil zápis přihlášených ochranných známek;
–        uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení, včetně nákladů řízení, které jí vznikly před odvolacím senátem.
Na jednání vedlejší účastnice v odpovědi na otázku položenou Tribunálem uvedla, že její druhý bod návrhových žádání, směřující
k tomu, aby byl nařízen zápis přihlášených ochranných známek, ve skutečnosti splývá s jejím prvním bodem návrhových žádání,
což bylo zaneseno do protokolu o jednání.

Právní otázky
Na podporu své žaloby žalobkyně uplatňuje dva důvody, vycházející z porušení čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94 a z porušení
čl. 8 odst. 5 nařízení č. 40/94.
1.
K prvnímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94

Argumenty účastníků řízení
Žalobkyně uvádí, že jejím námitkám mělo být vyhověno na základě starších ochranných známek (viz body 7 až 14 výše). Zdůrazňuje,
že tyto obrazové ochranné známky užívá na všech hrncích instantní kávy Nescafé prodávané pod názvem „Classic“, kterých v Unii
každoročně prodá více než 50 000 tun v hodnotě více než 1 miliarda eur.
Domnívá se, že odvolací senát měl neprávem za to, že dotčené ochranné známky nejsou podobné. Starší ochranné známky jsou tvořeny
kombinací následujících devíti prvků:
–        hrnek;
–        hrnek má červenou barvu;
–        hrnek je natočen tak, že lze rozeznat jeho obsah;
–        hrnek je opatřen uchem;
–        vnitřní povrch hrnku je bílý;
–        hrnek je naplněn teplým nápojem;
–        z hrnku stoupá kouř;
–        hrnek stojí ve vrstvě kávových zrn;
–        pozadí je hnědé a zlatooranžové barvy a hrnek obklopuje světelná záře.
Těchto devět prvků starších ochranných známek je v plném rozsahu převzato do přihlášených ochranných známek. Přihlášené ochranné
známky a starší ochranné známky jsou ze vzhledového hlediska velmi podobné. Krom toho spodní část přihlášené ochranné známky
č. 1 a pravé části přihlášených ochranných známek č. 2 a č. 3 na straně jedné a starší ochranné známky na straně druhé jsou
totožné z pojmového hlediska.
Žalobkyně uvádí, že podle judikatury stanovené v rozsudku Soudního dvora ze dne 6. října 2005, Medion (C‑120/04, Sb. rozh.
s. I‑8551) v případě, že je starší ochranná známka začleněna do pozdější ochranné známky, jsou ochranné známky podobné, jestliže
jejich společný prvek má v pozdější složené ochranné známce samostatnou rozlišovací roli.
Odvolací senát měl neprávem za to, že starší ochranné známky mají nízkou rozlišovací způsobilost. Tyto ochranné známky mají
naopak vysokou inherentní rozlišovací způsobilost. Navíc mají dobré jméno, a to nezávisle na okolnosti, že jsou užívány v kombinaci
s ochrannou známkou Nescafé.
OHIM a vedlejší účastnice navrhují, aby byl tento žalobní důvod zamítnut.
OHIM má za to, že odvolací senát správně dospěl k závěru, že kolidující ochranné známky podobné nejsou. Starší ochranné známky
mají nízkou inherentní rozlišovací způsobilost a důkazy předložené žalobkyní neprokazují, že získaly vysokou rozlišovací způsobilost
či dobré jméno. Uvádí, že v přihlášených ochranných známkách je vyobrazení hrnku užito pouze jako „dekorativní prvek v pozadí“
a nemá samostatnou rozlišovací roli. Navíc zdůrazňuje, že starší ochranné známky v přihlášených ochranných známkách nejsou
předmětem věrné reprodukce.
Vedlejší účastnice má rovněž za to, že odvolací senát správně dospěl k závěru, že kolidující ochranné známky podobné nejsou.
Uvádí, že na rozdíl od starších ochranných známek přihlášené ochranné známky obsahují slovní prvky, které jsou jejich dominantními
prvky. Pokud jde o přihlášenou ochrannou známku č. 1, odlišnosti mezi ní a staršími ochrannými známkami jsou ještě výraznější
v důsledku ztvárnění orla, který má vysokou rozlišovací způsobilost a který je dominantním obrazovým prvkem přihlášené ochranné
známky č. 1. Vzhledem k tomu, že v případě podpory nápojů je užívání obrazu nádoby na pití a kávových zrn rozšířené, odlišnosti
existující mezi ztvárněními těchto prvků v dotčených ochranných známkách musejí být považovány za podstatné. Obraz hrnku a kávových
zrn je popisný a v přihlášených ochranných známkách nemá samostatnou rozlišovací roli. Vedlejší účastnice se krom toho domnívá,
že dotčené ochranné známky z pojmového hlediska podobné nejsou.

Závěry Tribunálu
Úvodní poznámky
Podle čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94 se na základě námitek majitele starší ochranné známky přihlášená ochranná známka
nezapíše, pokud z důvodu totožnosti nebo podobnosti se starší ochrannou známkou a totožnosti nebo podobnosti výrobků nebo
služeb, na které se ochranná známka vztahuje, existuje nebezpečí záměny u veřejnosti na území, na kterém je starší ochranná
známka chráněna. Nebezpečí záměny zahrnuje i nebezpečí asociace se starší ochrannou známkou. Krom toho na základě čl. 8 odst. 2
písm. a) ii) a iii) nařízení č. 40/94 [nyní čl. 8 odst. 2 písm. a) ii) a iii) nařízení č. 207/2009] se staršími ochrannými
známkami rozumějí ochranné známky zapsané v členském státě a ochranné známky zapsané na základě mezinárodní přihlášky s účinky
pro členský stát, s dřívějším datem podání přihlášky, než je datum podání přihlášky ochranné známky Společenství.
Podle ustálené judikatury představuje nebezpečí záměny nebezpečí, že se veřejnost může domnívat, že dotčené výrobky nebo služby
pocházejí od stejného podniku, případně od podniků hospodářsky propojených. Podle téže judikatury musí být nebezpečí záměny
posuzováno celkově podle toho, jak relevantní veřejnost vnímá dotčená označení a výrobky nebo služby, přičemž musí být zohledněny
všechny relevantní faktory projednávaného případu, zejména vzájemná závislost mezi podobností označení a podobností výrobků
nebo služeb, na které se vztahuje ochranná známka [viz rozsudek Tribunálu ze dne 9. července 2003, Laboratorios RTB v. OHIM
– Giorgio Beverly Hills (GIORGIO BEVERLY HILLS), T‑162/01, Recueil, s. II‑2821, body 30 až 33, a citovaná judikatura].
Ke srovnání výrobků
Je třeba uvést, že odvolací senát měl správně v napadených rozhodnutích (bod 28 napadeného rozhodnutí ve věci T‑5/08 a body
27 napadených rozhodnutí ve věcech T‑6/08 a T‑7/08) za to, že dotčené výrobky jsou totožné, jak vyplývá z bodů 3, 8, 10 a 12
výše.
Měl však za to, že dotčené ochranné známky podobné nejsou, takže podmínka
sine qua non
pro použití čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94 splněna není. Je tedy třeba přezkoumat, zda měl odvolací senát správně
za to, že dotčené ochranné známky podobné nejsou.
Ke srovnání označení
Globální posouzení nebezpečí záměny, co se týče vzhledové, fonetické nebo pojmové podobnosti kolidujících označení, musí být
založeno na celkovém dojmu, kterým tato označení působí, s přihlédnutím zejména k jejich rozlišujícím a dominantním prvkům.
Vnímání ochranných známek průměrným spotřebitelem dotčených výrobků nebo služeb hraje rozhodující úlohu v celkovém posouzení
tohoto nebezpečí. V tomto ohledu průměrný spotřebitel vnímá obvykle ochrannou známku jako celek a nezabývá se jejími jednotlivými
detaily (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 12. června 2007, OHIM v. Shaker, C‑334/05 P, Sb. rozh. s. I‑4529, bod 35, a citovaná
judikatura).
V tomto rámci je třeba připomenout, že pro účely posouzení stupně rozlišovací způsobilosti ochranné známky je třeba globálně
posoudit více či méně velkou způsobilost ochranné známky identifikovat výrobky nebo služby, pro které byla zapsána, jako pocházející
od určitého podniku, a tedy odlišit tyto výrobky nebo služby od výrobků nebo služeb jiných podniků (viz v tomto smyslu a obdobně
rozsudek Soudního dvora ze dne 22. června 1999, Lloyd Schuhfabrik Meyer, C‑342/97, Recueil, s. I‑3819, bod 22). Pokud jde
o posouzení rozlišovací způsobilosti prvku kombinované ochranné známky, použije se totéž kritérium, takže je třeba posoudit
více či méně velkou způsobilost tohoto prvku ochranné známky identifikovat výrobky nebo služby, pro které byla zapsána, jako
pocházející od určitého podniku.
–       K prvkům dotčených ochranných známek, které je třeba zohlednit v rámci srovnání označení
Posouzení podobnosti mezi dvěma ochrannými známkami se nemůže omezit na to, že se zohlední pouze jedna složka kombinované
ochranné známky a srovná se s jinou ochrannou známkou. Naopak je třeba provést srovnání, při kterém budou dotčené ochranné
známky posuzovány každá jako celek, což nevylučuje, že celkovému dojmu, který kombinovaná ochranná známka vyvolává v paměti
relevantní veřejnosti, může za určitých okolností dominovat jedna nebo více jejích složek (viz rozsudek OHIM v. Shaker, bod
37 výše, bod 41, a citovaná judikatura). Posouzení podobnosti pouze na základě dominantního prvku je možné pouze v případě,
že všechny ostatní složky ochranné známkou jsou zanedbatelné (rozsudky Soudního dvora OHIM v. Shaker, bod 37 výše, bod 42,
a ze dne 20. září 2007, Nestlé v. OHIM, C‑193/06 P, nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, bod 43). Tak tomu může být zejména
v případě, kdy tato složka je sama o sobě způsobilá dominovat představě této ochranné známky, kterou si relevantní veřejnost
uchovává v paměti, takže všechny ostatní složky ochranné známky jsou v celkovém dojmu vyvolávaném touto ochrannou známkou
zanedbatelné (výše uvedený rozsudek Nestlé v. OHIM, bod 43).
V projednávané věci měl odvolací senát za to, že dominantním prvkem v přihlášených ochranných známkách je slovní prvek „golden
eagle“ v přihlášených ochranných známkách č. 2 a č. 3 a slovní prvek „golden eagle“ ve spojení s vyobrazením orla v přihlášené
ochranné známce č. 1. Měl za to, že vyobrazení červeného hrnku a kávových zrn se v přihlášených ochranných známkách jeví jako
čistě dekorativní prvek. I přes výskyt podobných obrazových prvků dotčené ochranné známky nejsou podobné z důvodu existujících
odlišností, pokud jde o obrazové prvky a z důvodu neexistence slovních prvků ve starších ochranných známkách.
Nejprve je třeba přezkoumat, zda prvky identifikované odvolacím senátem tvoří dominantní prvky přihlášených ochranných známek
a zda ostatní prvky přihlášených ochranných známek mají být považovány za zanedbatelné.
Pokud jde o přihlášenou ochrannou známku č. 1, je třeba konstatovat, že je tvořena hlavně následujícími prvky: vyobrazením
orla, slovním prvkem „golden eagle“ umístěným pod tímto prvkem, červeným hrnkem s kávou ve vrstvě kávových zrn nacházejícím
se pod slovním prvkem a červeným pruhem přes pravou spodní část ochranné známky.
Je třeba mít za to, že kombinace slovního prvku „golden eagle“ s vyobrazením orla má v přihlášené ochranné známce č. 1 rozhodující
místo. Jak zdůraznil odvolací senát, spotřebitelé totiž k identifikaci a získání výrobku užívají obvykle slovní prvek. Navíc
velikost slovního prvku není zanedbatelná. Jde krom toho o prvek s vysokou rozlišovací způsobilostí, neboť má pro dotčené
výrobky fantazijní charakter. Pro spotřebitele, který nemá dostatečné znalosti angličtiny k tomu, aby mohl pochopit význam
slovního prvku, má ostatně tento prvek i přesto vysokou rozlišovací způsobilost, neboť jej bude vnímat jako fantazijní prvek
bez konkrétního významu. Stejně tak vyobrazení orla má vysokou rozlišovací způsobilost k označení kávy a kávových nápojů,
neboť nelze mít za to, že takové vyobrazení evokuje dotčené výrobky.
Naproti tomu vyobrazení červeného hrnku ve vrstvě kávových zrn ve spodní části přihlášené ochranné známky č. 1 má pro dotčené
výrobky nízkou rozlišovací způsobilost. Nelze mít totiž za to, že červený hrnek a kávová zrna mají vysokou rozlišovací způsobilost,
neboť evokují dotčené výrobky [viz v tomto smyslu pokud jde o vyobrazení kravské kůže pro mléko a mléčné výrobky, rozsudek
Tribunálu ze dne 13. června 2006, Inex v. OHIM – Wiseman (Vyobrazení kravské kůže), T‑153/03, Sb. rozh. s. II‑1677, bod 36].
Naopak je třeba podobně jako odvolací senát konstatovat, že jde o běžné prvky. Pokud jde o uvádění kávy nebo kávových nápojů
na trh, vybaví se totiž přirozeně vyobrazení kávy připravené ke konzumaci v hrnku a kávy ve formě zrn.
Nelze však mít za to, že prvek tvořený červeným hrnkem ve vrstvě kávových zrn je v celkovém dojmu vyvolaném přihlášenou ochrannou
známkou č. 1 zcela zanedbatelný. Třebaže je tento prvek k označení obchodního původu dotčených výrobků mnohem méně způsobilý
než slovní prvek a obrazový prvek představující orla, nic to nemění na tom, že zaujímá přibližně polovinu přihlášené ochranné
známky č. 1 a že v celkovém dojmu vyvolaném tímto označením není zcela zanedbatelný.
Pokud jde o přihlášené ochranné známky č. 2 a č. 3, je třeba konstatovat, že je tvoří hlavně slovní prvek „golden eagle deluxe“
na levé straně označení, červený hrnek s kávou na pravé straně a kávová zrna ve spodní části. Je třeba mít za to, že v těchto
ochranných známkách je rozhodující slovní prvek „golden eagle“. Jak totiž bylo konstatováno výše, tato slovní složenina má
ve vztahu k dotčeným výrobkům fantazijní charakter bez ohledu na to, zda je pochopena, či nikoli. Krom toho má spotřebitel
pro účely identifikace a získání výrobku sklon k tomu vycházet ze slovního prvku, spíše než z obrazového prvku. Navíc obrazový
prvek přihlášených ochranných známek č. 2 a č. 3 má nízkou rozlišovací způsobilost. Nelze však mít za to, že je zcela zanedbatelný.
Tyto obrazové ochranné známky totiž nelze zredukovat na jejich slovní prvek. I když je slovní prvek zobrazen písmeny velké
velikosti, zaujímá jen část plochy uvedených ochranných známek.
Vzhledem k tomu, že nelze mít za to, že prvek tvořený červeným hrnkem a kávovými zrny je v celkovém dojmu vyvolaném přihlášenými
ochrannými známkami zcela zanedbatelný, se srovnání mezi dotčenými označeními nemůže omezit na rozhodující prvky těchto ochranných
známek.
Ani v případě starších ochranných známek neexistuje prvek, který by těmto označením dominoval tak, že by ostatní prvky byly
v celkovém dojmu vyvolaném těmito ochrannými známkami zanedbatelné.
Z předcházejícího vyplývá, že srovnání mezi dotčenými označeními musí být založeno na celkovém dojmu, kterým tato označení
působí, a nemůže se omezit jen na některé jejich prvky.
–       K vzhledové podobnosti
V projednávané věci je třeba nejprve analyzovat podobnost mezi částí přihlášených ochranných známek tvořenou vyobrazením hrnku
a kávových zrn a staršími ochrannými známkami a následně přihlášené ochranné známky jako celek srovnat se staršími ochrannými
známkami. V tomto ohledu je třeba uvést, že žádná skutečnost nebrání tomu, aby byla nejprve provedena analýza podobnosti mezi
dotčenými ochrannými známkami s ohledem na prvek kombinované ochranné známky a následně provedeno globální posouzení této
podobnosti.
Pokud jde o přihlášenou ochrannou známku č. 1, je třeba uvést, že spodní část této ochranné známky a starší ochranné známky
mají společné vyobrazení červeného hrnku s bílým vnitřním povrchem ve vrstvě kávových zrn. Krom toho je v každé z těchto ochranných
známek ucho hrnku natočeno doprava, hrnek je naplněn teplým nápojem (pravděpodobně kávou) a z hrnku stoupá kouř. Barva pozadí
těchto ochranných známek je krom toho podobná, jelikož pozadí přihlášené ochranné známky č. 1 je oranžové a světelná zář obklopující
hrnek ve starší ochranné známce zapsané pod číslem IR 726641 je rovněž oranžová. V přihlášené ochranné známce č. 1 je rovněž
možné rozpoznat určitou světelnou záři obklopující hrnek, i když obrysy této záře jsou méně zřetelné než obrysy ve starší
ochranné známce zapsané pod číslem IR 726641.
Pokud jde o odlišnosti mezi spodní částí přihlášené ochranné známky č. 1 a staršími ochrannými známkami, je třeba uvést následující.
Nejvýraznější rozdíl mezi dotčenými ochrannými známkami spočívá v tom, že ve starších ochranných známkách je červený hrnek
ozdoben vnější zlatou čarou, která na červeném hrnku přihlášené ochranné známky č. 1 znázorněna není. Krom toho ve starších
ochranných známkách má káva, kterou hrnek obsahuje, velmi tmavou, téměř černou barvu, zatímco v přihlášené ochranné známce
č. 1 má světle hnědou barvu. Navíc je na rozdíl od starších ochranných známek přes pravou spodní část přihlášené ochranné
známky č. 1 veden červený pruh.
Pokud jde o přihlášené ochranné známky č. 2 a č. 3, je třeba uvést, že se staršími ochrannými známkami mají společné vyobrazení
červeného hrnku s bílým vnitřním povrchem a kávovými zrny. Navíc je v každé z těchto ochranných známek hrnek naplněn teplým
nápojem (pravděpodobně kávou) a z hrnku stoupá kouř. Existuje rovněž podobnost týkající se barvy pozadí těchto ochranných
známek, jelikož pozadí přihlášených ochranných známek č. 2 a č. 3 je zčásti oranžové a zčásti hnědé, podobně jako pozadí starší
ochranné známky zapsané pod číslem IR 726641.
Na rozdíl od starších ochranných známek však červený hrnek v přihlášených ochranných známkách č. 2 a č. 3 není ozdoben vnější
zlatou čarou. Je třeba krom toho konstatovat, že mezi přihlášenými ochrannými známkami č. 2 a č. 3 a staršími ochrannými známkami
existují odlišnosti, pokud jde o perspektivu a část hrnku, která je viditelná. Ve starších ochranných známkách je totiž ucho
natočeno doprava, zatímco v přihlášených ochranných známkách č. 2 a č. 3 je natočeno doleva. Navíc ve starších ochranných
známkách je viditelný téměř celý hrnek a pouze jeho velmi malá část je zakryta kávovými zrny, v nichž stojí. Naproti tomu
v přihlášených ochranných známkách č. 2 a č. 3 je viditelná pouze horní část hrnku a zdá se, že je obraz přerušen v polovině
ucha.
Krom toho mají přihlášené ochranné známky č. 2 a č. 3 tvar obdélníku, jehož délka je mnohem větší než jeho výška. Hrnek se
nachází nikoli uprostřed, ale na pravé straně těchto ochranných známek. Naproti tomu starší ochranná známka zapsaná pod číslem
IR 633089 má tvar čtverce a starší ochranná známka zapsaná pod číslem IR 726641 má tvar obdélníku, jehož délka je kratší než
výška. Ve starší ochranné známce zapsané pod číslem IR 726641 se hrnek nachází uprostřed a zaujímá velmi významnou část plochy.
Plocha pokrytá kávovými zrny a pozadím se zdá být relativně omezená. Naproti tomu v přihlášených ochranných známkách č. 2
a č. 3 červený hrnek nacházející se na pravé straně významnou část plochy nezakrývá. Ve starší ochranné známce zapsané pod
číslem IR 633089 se hrnek nachází uprostřed vrstvy kávových zrn. Vrstva kávových zrn pokrývá přibližně čtvrtinu výšky této
ochranné známky. Naproti tomu v přihlášených ochranných známkách č. 2 a č. 3 kávová zrna pokrývají mnohem významnější část
plochy.
Pokud jde o světelnou zář, kterou žalobkyně prezentuje jako jeden z devíti prvků starších ochranných známek (viz bod 26 výše),
Tribunál se domnívá, že přihlášené ochranné známky č. 2 a č. 3 nevyvolávají dojem, že hrnek obklopuje světelná zář. Dojem,
který tyto ochranné známky vyvolávají, je spíše ten, že v levé části označení je pozadí hnědé barvy a že v pravé části a uprostřed
označení je pozadí oranžové barvy.
Pokud jde o přihlášenou ochrannou známku č. 3, je třeba krom toho uvést, že káva v hrnku má světle hnědou barvu, zatímco ve
starších ochranných známkách má káva velmi tmavou, téměř černou barvu.
Ze všeho předcházejícího vyplývá, že starší ochranné známky a prvek přihlášených ochranných známek tvořený vyobrazením červeného
hrnku a kávových zrn musejí být považovány za podobné.
Pokud jde o srovnání celkového dojmu vyvolaného dotčenými ochrannými známkami, je třeba nejprve připomenout, že část přihlášených
ochranných známek tvořená zobrazením červeného hrnku a kávových zrn je prvkem s nízkou rozlišovací způsobilostí a že slovní
prvky přihlášených ochranných známek a obrazový prvek představující orla v přihlášené ochranné známce č. 1 mají vysokou rozlišovací
způsobilost.
Krom toho je třeba uvést, že podle judikatury platí, že je-li složená ochranná známka tvořena tím, že jsou vedle sebe postaveny
jeden prvek a jiná ochranná známka, tato jiná ochranná známka, i když není dominantním prvkem ve složené ochranné známce,
si může ve složené ochranné známce zachovat samostatnou rozlišovací roli. V takovém případě složená ochranná známka a tato
jiná ochranná známka mohou být považovány za podobné (viz v tomto smyslu rozsudek Medion, bod 28 výše, body 30 a 37). Je třeba
uvést, že se rozsudek Medion, bod 28 výše, týkal situace, kdy byla starší ochranná známka převzata beze změny do pozdější
ochranné známky. Je však třeba mít za to, že v případě, kdy starší ochranná známka není převzata do pozdější ochranné známky
beze změny, je rovněž možné, že dotčená označení jsou podobná z důvodu podobnosti mezi starší ochrannou známkou a prvkem pozdější
ochranné známky, který má samostatnou rozlišovací roli.
V projednávané věci, pokud jde o přihlášenou ochrannou známku č. 1, je třeba uvést, že jelikož nelze mít za to, že prvek tvořený
vyobrazením červeného hrnku ve vrstvě kávových zrn je v celkovém dojmu vyvolaném tímto označením zcela zanedbatelný a s ohledem
na podobnost mezi tímto prvkem a staršími ochrannými známkami tuto ochrannou známku a starší ochranné známky nelze pokládat
za zcela nepodobné. Jelikož však prvek tvořený vyobrazením hrnku ve vrstvě kávových zrn není do přihlášené ochranné známky
č. 1 převzat beze změny a jelikož má tento prvek přihlášené ochranné známky č. 1 nízkou rozlišovací způsobilost, zatímco slovní
prvek, jakož i obrazový prvek tvořený vyobrazením orla mají vysokou rozlišovací způsobilost, je třeba mít za to, že vzhledová
podobnost mezi touto ochrannou známkou a staršími ochrannými známkami je nízká.
Pokud jde o přihlášené ochranné známky č. 2 a č. 3, je třeba rovněž uvést, že jelikož nelze mít za to, že prvek tvořený vyobrazením
červeného hrnku a kávových zrn je v celkovém dojmu vyvolaném tímto označením zcela zanedbatelný a s ohledem na podobnost mezi
tímto prvkem a staršími ochrannými známkami tyto ochranné známky a starší ochranné známky nelze pokládat za zcela nepodobné.
Je však třeba rovněž zdůraznit, že nelze přehlížet odlišnosti, na které bylo poukázáno v bodech 54 až 57 výše mezi staršími
ochrannými známkami a prvkem přihlášených ochranných známek č. 2 a č. 3 tvořeným vyobrazením červeného hrnku a kávových zrn.
Jelikož má tento prvek přihlášených ochranných známek č. 2 a č. 3 nízkou rozlišovací způsobilost, zatímco jejich slovní prvek
má vysokou rozlišovací způsobilost, je třeba mít za to, že vzhledová podobnost mezi těmito přihlášenými ochrannými známkami
a staršími ochrannými známkami je nízká.
Pokud jde o konstatování odvolacího senátu, podle kterého odlišnosti mezi vyobrazením červeného hrnku a kávových zrn v přihlášených
ochranných známkách a vyobrazením červeného hrnku a kávových zrn ve starších ochranných známkách mají s ohledem na nízkou
rozlišovací způsobilost starších ochranných známek podstatný význam (bod 26 každého z napadených rozhodnutí), je třeba uvést
následující.
Rozlišovací způsobilost starší ochranné známky je jedním z faktorů, které je třeba zohlednit při posouzení nebezpečí záměny
[rozsudky Tribunálu ze dne 16. března 2005, L’Oréal v. OHIM – Revlon (FLEXI AIR), T‑112/03, Sb. rozh. s. II‑949, bod 61, a ze
dne 13. prosince 2007, Xentral v. OHIM – Pages jaunes (PAGESJAUNES.COM), T‑134/06, Sb. rozh. s. II‑5213, bod 70; viz rovněž
v tomto smyslu a obdobně rozsudek Soudního dvora ze dne 29. září 1998, Canon, C‑39/97, Recueil, s. I‑5507, bod 24]. V tomto
rámci je třeba zdůraznit, že je třeba rozlišovat mezi faktorem vycházejícím z rozlišovací způsobilosti starší ochranné známky,
která souvisí s ochranou přiznanou takové ochranné známce, a rozlišovací způsobilostí, kterou má prvek kombinované ochranné
známky, která souvisí s tím, že tento prvek může dominovat celkovému dojmu vyvolanému touto ochrannou známkou (usnesení Soudního
dvora ze dne 27. dubna 2006, L’Oréal v. OHIM, C‑235/05 P, nezveřejněné ve Sbírce rozhodnutí, bod 43). Ačkoli je pravda, že
je třeba rozlišovací způsobilost prvku kombinované ochranné známky zkoumat již ve fázi posuzování podobnosti označení za účelem
určení případných dominantních prvků označení, je stupeň rozlišovací způsobilosti starší ochranné známky jedním z prvků, které
je třeba zohlednit v rámci globálního posouzení nebezpečí záměny. Ve fázi posuzování podobnosti mezi označeními tedy není
namístě zohledňovat případně nízký stupeň rozlišovací způsobilosti starších ochranných známek.
–       K fonetické podobnosti
Žalobkyně uvádí, že odvolací senát neprovedl srovnání dotčených označení z fonetického hlediska. Domnívá se, že skutečnost,
že přihlášené ochranné známky obsahují slovní prvek, je v tomto ohledu bezvýznamná, neboť obsahují samostatný rozlišovací
prvek tvořený červeným hrnkem ve vrstvě kávových zrn.
V tomto ohledu stačí konstatovat, že jelikož starší ochranné známky neobsahují žádný slovní prvek, fonetické srovnání mezi
dotčenými ochrannými známkami relevantní není. Existenci fonetické podobnosti mezi dotčenými ochrannými známkami nelze dovozovat
ze skutečnosti, že spotřebitel při popisu dotčených ochranných známek bude užívat výrazy jako „červený hrnek“ a „kávová zrna“.
Pro učinění odkazu na přihlášené ochranné známky totiž veřejnost bude citovat jejich slovní prvek, avšak nebude popisovat
jejich obrazový prvek.
–       K pojmové podobnosti
Žalobkyně odvolacímu senátu vytýká, že neprovedl srovnání dotčených ochranných známek z pojmového hlediska. V tomto ohledu
uvádí, že jednak spodní část přihlášené ochranné známky č. 1 a pravé strany přihlášených ochranných známek č. 2 a č. 3, a jednak
starší ochranné známky jsou z pojmového hlediska totožné.
OHIM se domnívá, že rozdíl mezi dotčenými ochrannými známkami z pojmového hlediska je jasně zřejmý, neboť starší ochranné
známky neobsahují charakteristický koncept zlatého orla, který se vyskytuje v přihlášených ochranných známkách.
V tomto ohledu je třeba konstatovat, že v napadených rozhodnutích se odvolací senát skutečně výslovně nevyjádřil k pojmové
podobnosti dotčených označení. Je třeba rovněž uvést, že spodní část přihlášené ochranné známky č. 1 a pravé části přihlášených
ochranných známek č. 2 a č. 3 jsou tvořeny červeným hrnkem naplněným kávou a kávovými zrny stejně jako v případě starších
ochranných známek.
Krom toho je třeba připomenout, že prvek přihlášených ochranných známek tvořený vyobrazením červeného hrnku ve vrstvě kávových
zrn má nízkou rozlišovací způsobilost, neboť evokuje dotčené výrobky.
Je třeba mít za to, že koncept orla má pro dotčené výrobky vysokou rozlišovací způsobilost, neboť s nimi nemá žádnou spojitost
(viz bod 43 výše). Je však třeba uvést, že spotřebitel, který nemá dostatečné znalosti angličtiny k tomu, aby mohl pochopit
význam slova „eagle“, nebude moci vnímat odkaz, který je v přihlášených ochranných známkách č. 2 a č. 3 učiněn na koncept
orla.
V projednávaném případě tedy nelze popřít, že mezi dotčenými ochrannými známkami existuje určitá podobnost z pojmového hlediska.
Ze všeho předcházejícího vyplývá, že odvolací senát měl v napadených rozhodnutích (bod 28 napadeného rozhodnutí ve věci T‑5/08
a body 27 napadených rozhodnutí ve věcech T‑6/08 a T‑7/08) neprávem za to, že dotčené ochranné známky nejsou podobné. Vzhledem
k tomu, že existuje podobnost z vzhledového i pojmového hlediska, byť jen nízká, měl odvolací senát provést posouzení nebezpečí
záměny mezi kolidujícími ochrannými známkami.
Z předcházejícího vyplývá, že prvnímu žalobnímu důvodu je třeba vyhovět a na tomto základě napadená rozhodnutí zrušit, aniž
by bylo nezbytné přezkoumávat druhý žalobní důvod.
2.
K návrhu směřujícímu ke změně napadených rozhodnutí
Pokud jde o druhý bod návrhových žádání žalobkyně směřující k tomu, aby Tribunál rozhodl, že přihlášené ochranné známky musí
být zamítnuty, je třeba uvést následující.
Je třeba zdůraznit, že možnost Tribunálu změnit napadené rozhodnutí na základě čl. 63 odst. 3 nařízení č. 40/94 (nyní čl. 65
odst. 3 nařízení č. 207/2009) je v zásadě omezena na situace, kdy je věc natolik objasněna, že o ní lze rozhodnout, což znamená,
že Tribunál může na základě předložených důkazů učinit rozhodnutí, které měl přijmout odvolací senát [rozsudek Tribunálu ze
dne 8. července 2004, MFE Marienfelde v. OHIM – Vétoquinol (HIPOVITON), T‑334/01, Sb. rozh. s. II‑2787, bod 63]. V projednávaném
případě věc není natolik objasněna, že o ní lze rozhodnout, neboť odvolací senát v napadených rozhodnutích neprovedl globální
posouzení nebezpečí záměny.
Návrh žalobkyně směřující ke změně napadených rozhodnutí musí být tudíž zamítnut.

K nákladům řízení
Podle čl. 87 odst. 2 jednacího řádu Tribunálu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení,
pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Krom toho totéž ustanovení stanoví, že je-li neúspěšných účastníků
řízení více, rozhodne Tribunál o rozdělení nákladů.
Vzhledem k tomu, že v projednávané věci žalobkyně požadovala náhradu nákladů řízení a OHIM a vedlejší účastnice neměly ve
věci úspěch, je důvodné posledně uvedeným uložit náhradu nákladů řízení žalobkyně.
Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (osmý senát)
rozhodl takto:
1)
Rozhodnutí druhého odvolacího senátu Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM) ze dne 1. října 2007
(věci R 563/2006‑2, R 568/2006‑2 a R 1312/2006‑2) se zrušují.
2)
Žaloby se ve zbývajících částech zamítají.
3)
OHIM a společnost Master Beverage Industries Pte Ltd ponesou vlastní náklady řízení a nahradí náklady řízení vynaložené společností
Société des produits Nestlé SA.
Martins Ribeiro
Papasavvas
Dittrich
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 25. března 2010.
Podpisy.
*
Jednací jazyk: angličtina.