CELEX: 62005CJ0059
Tiesību aktu tuvināšana
Direktīva 84/450/EEK un Direktīva 97/55/EK
Salīdzinošā reklāma
Negodīga to priekšrocību izmantošana, ko sniedz konkurenta atšķirības zīmes reputācija

1       Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu attiecas uz to, kā interpretēt Padomes 1984. gada 10. septembra Direktīvas 84/450/EEK
par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (OV L 250, 17. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 6. oktobra
Direktīvu 97/55/EK (OV L 290, 18. lpp., turpmāk tekstā – “Direktīva 84/450”), 3.a panta 1. punkta g) apakšpunktu.
2       Šis lūgums tika iesniegts tiesvedības sabiedrība “
Siemens AG
” (turpmāk tekstā – “
Siemens
”) pret sabiedrību “
VIPA Gesellschaft für Visualisierung und Prozeßautomatisierung mbH
” (turpmāk tekstā – “
VIPA
”) ietvaros par reklāmu, ko sniedza
VIPA
, lai veicinātu to sastāvdaļu pārdošanu, kas atbilst
Siemens
ražotajiem un pārdodamajiem automātiem.

Atbilstošās tiesību normas

Kopienu tiesiskais regulējums
3       Saskaņā ar Direktīvas 84/450 2.a panta 2. punktu ar “salīdzinošu reklāmu” šajā direktīvā saprot “jebkuru reklāmu, kas tieši
vai netieši identificē konkurentu vai konkurenta piedāvātās preces vai pakalpojumus”.
4       Šās direktīvas 3.a panta 1. punkts paredz:
“Salīdzinošā reklāma tiktāl, ciktāl tā attiecas uz salīdzinājumu, ir atļauta, ja tā atbilst šādiem nosacījumiem:
[..]
c)      tā objektīvi salīdzina vienu vai vairākas šo preču un pakalpojumu materiālās, saistošās, pārbaudāmās un reprezentatīvās pazīmes,
kuras var iekļaut cenu;
[..]
g)      tā negodīgi neizmanto priekšrocības, kādas rada konkurenta preču zīmes, tirdzniecības nosaukuma vai citu atšķirības zīmju
reputācija vai konkurējošu produktu izcelsmes vietas norādes reputācija;
[..].”
5       Direktīvas 97/55 preambulas otrais, četrpadsmitais un piecpadsmitais apsvērums nosaka:
“(2)      tā kā iekšējā tirgus pilnīga izveide nozīmē arvien plašākas izvēles iespējas; tā kā, ņemot vērā to, ka patērētāji var izmantot
un viņiem ir jāizmanto pēc iespējas labāk iekšējā tirgus priekšrocības un ka reklāma ir ļoti svarīgs līdzeklis, ar ko radīt
reālu noieta tirgu visām precēm un pakalpojumiem visā Kopienā, pamatnoteikumiem par salīdzinošās reklāmas formu un saturu
jābūt vienveidīgiem, un salīdzinošās reklāmas izmantošanas nosacījumiem dalībvalstīs jābūt saskaņotiem; tā kā, ja šādi nosacījumi
ir izpildīti, ir vieglāk objektīvi parādīt dažādu salīdzināmu produktu labās īpašības; tā kā salīdzinošā reklāma var arī veicināt
konkurenci starp preču piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem par labu patērētājam;
[..]
(14)      tā kā, lai salīdzinošo reklāmu padarītu efektīvu, tomēr var būt vajadzība identificēt konkurenta preces vai pakalpojumus,
atsaucoties uz pēdējam piederošo preču zīmi vai tirdzniecības nosaukumu;
(15)      tā kā, šādi izmantojot svešu preču zīmi, tirdzniecības nosaukumu vai citas atšķirības zīmes, netiek pārkāptas šīs ekskluzīvās
tiesības tajos gadījumos, kad izmantošana atbilst šajā direktīvā paredzētajiem nosacījumiem un kad šādas izmantošanas paredzētais
mērķis ir vienīgi atšķirt tos un tādējādi objektīvi izcelt atšķirības.”

Valsts tiesiskais regulējums
6       1909. gada 7. jūnija Likuma par cīņu pret negodīgu konkurenci (
Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb
, turpmāk tekstā – “
UWG
”) 6. pants tostarp paredz:
“1)      Par salīdzinošu reklāmu ir uzskatāma jebkura reklāma, kas tieši vai netieši identificē konkurentu vai konkurenta piedāvātās
preces vai pakalpojumus.
2)      Persona, kas izmanto salīdzinošu reklāmu, rīkojas nelikumīgi [..], ja salīdzināšanas rezultātā:
[..]
4. tiek negodīgi izmantotas priekšrocības, ko rada konkurenta izmantotās zīmes reputācija, vai tai tiek nodarīts kaitējums
[..].”

Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi
7
Siemens
ražo un pārdod citastarp programmējamus automātus ar nosaukumu “Simatic”. 1983. gadā
Siemens
ieviesa šiem automātiem un to papildu sastāvdaļām tādu pasūtījuma numuru sistēmu, kas izveidoti no vairāku lielo burtu un
ciparu kombinācijas.
8
VIPA
arī ražo un pārdod sastāvdaļas, kas atbilst automātiem “
Simatic
” un kopš 1988. gada tiem izmanto identifikācijas sistēmu, kas ir gandrīz identiska tai, ko izmanto
Siemens
. Pirmā to zīmju kombinācijas daļa, kas veido
Siemens
pasūtījuma numuru, piemēram, “6ES5” vai “6ES7”, tiek aizvietota ar sabiedrības
VIPA
abreviatūru, kurai seko
Siemens
oriģinālo preču galvenais pasūtījuma numura elements. Šis galvenais pasūtījuma numura elements attiecas uz attiecīgo preču
raksturīpašībām un to izmantošanu automatizācijas platformā tādēļ, ka tas ir jāievada platformā, lai automāts strādātu.
9
VIPA
pārdod sastāvdaļas, kas atbilst
Siemens
oriģinālajām precēm, kuru pasūtījuma numurs ir “6ES5 928‑3UB21”, ar pasūtījuma numuru “
VIPA
928‑3UB21”. Tā norāda šo numuru uz savām precēm un katalogā, precizējot: “Lūdzu, pārbaudiet jūsu platformas izmantošanas instrukcijā
vajadzīgo programmēšanas moduļa pasūtījuma numuru vai piezvaniet mums! Pasūtījuma numuri atbilst
Siemens
programmēšanas moduļu pasūtījuma numuriem.”
10
Siemens
iesūdzēja
VIPA
tiesā, apgalvojot, ka
VIPA
nelikumīgi izmantojusi priekšrocības, ko rada
Siemens
preču reputācija. Tiesa pirmajā instancē apmierināja
Siemens
lūgumu, pieņemot lēmumu, kas tika grozīts apelācijā.
Siemens
iesniedza kasācijas sūdzību “en revision”
Bundesgerichtshof
[Federālā tiesa].
11     Uzskatot, ka tai ir nepieciešama Direktīvas 84/450 interpretācija, lai izskatītu tai iesniegto lietu,
Bundesgerichtshof
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)      Vai var uzskatīt, ka tika negodīgi izmantota konkurenta “cita atšķirības zīme” Direktīvas 84/450/EEK 3.a panta 1. punkta g) apakšpunkta
izpratnē, ja reklāmas devējs izmanto elementu, kas ir identisks konkurenta atšķirības zīmes (šajā gadījumā – pasūtījuma numuru
sistēmas) galvenajam elementam, kurš ir pazīstams speciālistu vidū, un atsaucas savā reklāmā uz šiem identiskajiem elementiem?
2)      Vai labums, ko gūst reklāmas devējs un patērētājs no atšķirības zīmei identiskas zīmes izmantošanas, ir būtisks elements,
lai noteiktu, vai ir negodīgi izmantotas priekšrocības, ko rada šās zīmes reputācija?”

Par prejudiciālajiem jautājumiem
12     Ar saviem jautājumiem, kas ir izskatāmi kopā, iesniedzējtiesa pēc būtības jautā, vai, izmantojot savos katalogos ražotāja
atšķirības zīmes galveno elementu, proti, tā preču pasūtījuma numuru sistēmu, kas ir pazīstams speciālistu vidū, konkurējošs
piegādātājs ir negodīgi izmantojis priekšrocības, ko rada šās atšķirības zīmes reputācija Direktīvas 84/450 3.a panta 1. punkta
g) apakšpunkta izpratnē, un vai, lai atbildētu uz šo jautājumu, ir jāņem vērā labums, ko no šādas izmantošanas gūst patērētāji
un reklāmas devējs.
13     Saskaņā ar Direktīvas 84/450 3.a panta 1. punkta g) apakšpunktu salīdzinošā reklāma ir atļauta tostarp, ja tā negodīgi neizmanto
priekšrocības, kādas rada konkurenta preču zīmes, tirdzniecības nosaukuma vai citu atšķirības zīmju reputācija vai konkurējošu
produktu izcelsmes vietas norādes reputācija.
14     Atbilstoši Tiesas judikatūrai, lai izvērtētu, vai ir izpildīti nosacījumi, ko paredz Direktīvas 84/450 3.a panta 1. punkta
g) apakšpunkts, ir jāņem vērā Direktīvas 97/55 preambulas piecpadsmitais apsvērums, saskaņā ar kuru, izmantojot svešu preču
zīmi vai citas atšķirības zīmes, netiek pārkāptas tiesības uz preču zīmi, ja izmantošana atbilst Direktīvā 84/450 paredzētajiem
nosacījumiem un kad šādas izmantošanas paredzētais mērķis ir vienīgi atšķirt reklāmas devēja preces un pakalpojumus no konkurenta
precēm un pakalpojumiem un tādējādi objektīvi izcelt atšķirības (skat. Tiesas 2001. gada 25. oktobra spriedumu lietā C‑112/99
Toshiba Europe
,
Recueil
, I‑7945. lpp., 53. punkts).
15     Šajā ziņā nevar uzskatīt, ka reklāmas devējs negodīgi izmanto priekšrocības, kas rodas no konkurenta atšķirības zīmes reputācijas,
ja atsauce uz tā zīmēm ir efektīvas konkurences attiecīgajā tirgū nosacījums (skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
Toshiba Europe
, 54. punkts).
16     Turklāt Tiesa ir nospriedusi, ka, ja trešā persona izmanto preču zīmi, var tikt negodīgi izmantotas priekšrocības, ko rada
šās preču zīmes atšķirtspēja vai reputācija, vai tai var tikt nodarīts kaitējums, piemēram, radot sabiedrības apziņā maldīgu
priekšstatu par attiecībām starp reklāmas devēju un preču zīmes īpašnieku (skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
Toshiba Europe
, 55. punkts).
17     No iesniedzējtiesas rīkojuma izriet, ka, izmantojot
Siemens
pasūtījumu numuru sistēmas galveno elementu,
VIPA
ir paziņojusi sabiedrībai, ka abu attiecīgo preču tehniskās raksturiezīmes ir līdzvērtīgas. Tā rezultātā runa ir par materiālo,
saistošo, pārbaudāmo un reprezentatīvo preču pazīmju salīdzinājumu Direktīvas 84/450 3.a panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē
(skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
Toshiba Europe
, 56. punkts).
18     Tomēr ir jāpārliecinās, vai šī izmantošana var radīt tās sabiedrības daļas, kurai ir paredzēta
VIPA
izdotā reklāma, apziņā saistību starp attiecīgo automātu un to papildu sastāvdaļu ražotāju pamata prāvā un konkurējošo piegādātāju,
jo minētā sabiedrības daļa var attiecināt šā ražotāja preču reputāciju uz minētā piegādātāja precēm.
19     Vispirms ir jāatzīst, ka attiecīgās preces pamata prāvā ir paredzētas specializētai sabiedrības daļai. Līdz ar to
Siemens
preču reputācijas saistīšana ar
VIPA
preču reputāciju ir mazāk iespējama nekā tad, ja šīs preces būtu paredzētas gala patērētājiem (šajā sakarā skat. iepriekš
minēto spriedumu lietā
Toshiba Europe
, 52. punkts).
20     Turklāt tas, ka
VIPA
izmanto savu abreviatūru pasūtījuma numuru pirmajā daļā un ka savā katalogā tā precizē, ka šie numuri atbilst
Siemens
programmēšanas moduļu numuriem, ļauj konstatēt atšķirību starp
VIPA
identitāti un
Siemens
identitāti un nevar radīt maldīgu priekšstatu ne par
VIPA
preču izcelsmi, ne arī par saistību starp šiem diviem uzņēmumiem (šajā sakarā skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
Toshiba Europe
, 59. punkts).
21     Visbeidzot, no Tiesai iesniegtajiem lietas materiāliem izriet, ka cipari un burti, kas veido pasūtījuma numura galveno elementu,
attiecas ne tikai uz attiecīgās preces raksturīpašībām, bet arī uz to izmantošanu automatizācijas platformā. Šie cipari un
burti ir jāieprogrammē minētajās platformās, lai šie automāti strādātu.
22     Pirmkārt, attiecībā uz labumu, ko dod identiskas atšķirības zīmes izmantošana reklāmas devējam un patērētājam, Tiesa jau ir
nospriedusi, ka salīdzinošā reklāma ir paredzēta, lai sniegtu patērētājiem iespēju pēc iespējas labāk izmantot iekšējā tirgus
priekšrocības, ņemot vērā to, ka reklāma ir ļoti svarīgs līdzeklis, ar ko radīt reālu noieta tirgu visām precēm un pakalpojumiem
visā Kopienā (skat. Tiesas 2003. gada 8. aprīļa spriedumu lietā C‑44/01
Pippig Augenoptik
,
Recueil
, I‑3095. lpp., 64. punkts).
23     Otrkārt, no Direktīvas 97/55 preambulas otrā apsvēruma izriet, ka salīdzinoša reklāma var arī veicināt konkurenci starp preču
piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem par labu patērētājiem.
24     Līdz ar to priekšrocības, ko salīdzinošā reklāma sniedz patērētājiem, obligāti ir jāņem vērā, izvērtējot, vai reklāmas devējs
ir negodīgi izmantojis priekšrocības, ko sniedz konkurenta preču zīmes, tirdzniecības nosaukuma vai citas atšķirības zīmes
reputācija.
25     Turpretī tas labums vien, ko no salīdzinošās reklāmas gūst reklāmas devējs, kas jebkurā gadījumā ir acīmredzams paša reklāmas
veida būtības dēļ, nevar būt noteicošs elements, izvērtējot minētā reklāmas devēja rīcības likumību.
26     Šajā gadījumā, ja precēm, ko pārdod
VIPA
un kas kā papildu sastāvdaļas ir paredzētas izmantošanai
Siemens
automātos, būtu jāizmanto cits pasūtījuma numura galvenais elements, attiecīgajiem lietotājiem būtu jāmeklē salīdzinošajā
tabulā
Siemens
piedāvāto preču atbilstošie pasūtījuma numuri. Tā rezultātā – kā to ir atzinusi iesniedzējtiesa – patērētājiem un
VIPA
rastos neērtības. Līdz ar to nevar izslēgt ierobežojošu iedarbību uz konkurenci
Siemens
ražoto automātu papildu sastāvdaļu tirgū.
27     Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz uzdotajiem jautājumiem ir jāatbild, ka Direktīvas 84/450 3.a panta 1. punkta g) apakšpunkts
ir interpretējams tā, ka tādos apstākļos, kādi pastāv pamata prāvā, izmantojot savos katalogos ražotāja atšķirības zīmes galveno
elementu, kas ir pazīstams speciālistu vidū, konkurējošais piegādātājs nav negodīgi izmantojis priekšrocības, ko sniedz atšķirības
zīmes reputācija.

Par tiesāšanās izdevumiem
28     Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata lietā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par
tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās
izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (pirmā palāta) nospriež:
Padomes 1984. gada 10. septembra Direktīvas 84/450/EEK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 1997. gada 6. oktobra Direktīvu 97/55/EK, 3.a panta 1. punkta g) apakšpunkts ir interpretējams tā, ka tādos apstākļos,
kādi pastāv pamata prāvā, izmantojot savos katalogos ražotāja atšķirības zīmes galveno elementu, kas ir pazīstams speciālistu
vidū, konkurējošais piegādātājs nav negodīgi izmantojis priekšrocības, ko sniedz atšķirības zīmes reputācija.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – vācu.