CELEX: 62003CJ0013
Apellatsioonkaebus
Konkurents
Määrus (EMÜ) nr 4064/89
Kohtuotsus, millega ettevõtjate lahutamise otsus tunnistatakse ebaseaduslikuks põhjusel, et varasem otsus koondumise ühisturuga kokkusobimatuks kuulutamise kohta oli ebaseaduslik

1       Euroopa Ühenduste Komisjon esitas apellatsioonkaebuse nõudega tühistada Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 25. oktoobri
2002. aasta otsus kohtuasjas T­-80/02: Tetra Laval
v.
komisjon (EKL 2002, lk II-4519, edaspidi „edasikaevatud kohtuotsus”), millega Esimese Astme Kohus tühistas komisjoni 30. jaanuari
2002. aasta otsuse 2004/103/EÜ, milles sätestatakse tõhusa konkurentsi tingimuste taastamise meetmed kooskõlas nõukogu määruse
(EMÜ) nr 4064/89 artikli 8 lõikega 4 (asi COMP/M. 2416 – Tetra Laval/Sidel) (ELT 2004, L 38, lk 1, edaspidi „lahutamise otsus”).

Määrus (EMÜ) nr 4064/89
2       Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜT L 395,
lk 1, parandus ELT 1990, L 257, lk 13; ELT eriväljaanne 08/01, lk 31), muudetud nõukogu 30. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ)
nr 1310/97 (EÜT L 180, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 164, edaspidi „määrus”) artikli 8 lõigetes 3 ja 4 on sätestatud:
„3.      Kui komisjon leiab, et teatatud koondumine vastab artikli 2 lõikes 3 sätestatud kriteeriumile, teeb ta otsuse, mis kuulutab
koondumise ühisturuga kokkusobimatuks.
4.      Kui koondumine on juba rakendatud, võib komisjon lõike 3 kohases otsuses või eraldi otsuses nõuda, et ühendatud ettevõtjad
või varad lahutataks, ühiskontroll lõpetataks või võetaks muud meetmed, mis võivad olla asjakohased tõhusa konkurentsi tingimuste
taastamisel.”

Komisjoni otsused
3       Komisjon võttis 30. oktoobril 2001 vastu otsuse 2004/124/EÜ, millega teatud koondumine tunnistati kokkusobimatuks ühisturu
ja EMP lepinguga (asi COMP/M. 2416 – Tetra Laval/Sidel) (ELT 2004, L 43, lk 13, edaspidi „kokkusobimatuse otsus”).
4       Komisjon võttis 30. jaanuaril 2002 vastu lahutamise otsuse, millega kehtestas tõhusa konkurentsi taastamise meetmed määruse
artikli 8 lõike 4 kohaselt. Selle Tetra Laval BV-le (edaspidi „Tetra”) 4. veebruaril 2002 teatavaks tehtud otsuse artikliga 1
andis komisjon nimetatud äriühingule korralduse loovutada talle kuuluvad äriühingu Sidel SA aktsiad ja sätestas loovutamise
korra.
5       Tetra esitas 15. jaanuaril 2002 Esimese Astme Kohtule kokkusobimatuse otsuse tühistamiseks hagiavalduse, mis on registreeritud
numbri T-5/02 all.
6       Tetra esitas 19. märtsil 2002 Esimese Astme Kohtule teise hagiavalduse, milles taotles lahutamise otsuse tühistamist.
7       Esimese Astme Kohus tühistas kokkusobimatuse otsuse 25. oktoobri 2002. aasta otsusega kohtuasjas T-5/02: Tetra Laval
v.
komisjon (EKL 2002, lk II-4381, edaspidi „otsus kohtuasjas T-5/02”).
8       Edasikaevatud kohtuotsusega tühistas Esimese Astme Kohus lahutamise otsuse.

Edasikaevatud kohtuotsus
9       Edasikaevatud kohtuotsuse punktides 36–43 leidis Esimese Astme Kohus järgmist:
„36      Esimese Astme Kohus selgitab esmalt, et määruse ülesehitusest, eelkõige selle 16. põhjendusest ilmneb, et artikli 8 lõike 4
eesmärk on võimaldada komisjonil teha kõiki tõhusa konkurentsi taastamiseks vajalikke otsuseid. Kui koondumine on läbi viidud
määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt, nagu käesolevas kohtuasjas, tuleneb koondumises osalenud ettevõtjate lahutamine loogilise
tagajärjena otsusest, millega koondumine tunnistati ühisturuga kokkusobimatuks.
37      Lahutamise otsuse vastuvõtmine pärast koondumise ühisturuga kokkusobimatuks kuulutamise otsust eeldab, et viimati nimetatud
otsus on kehtiv. Kuna määruse artikli 8 lõike 4 alusel vastu võetud lahutamise otsuse eesmärk on taastada tõhus konkurents,
mida kokkusobimatuks kuulutatud koondumine kahjustas, siis on selge, et selle kehtivus sõltub koondumist keelava otsuse kehtivusest
ja järelikult võtab viimati nimetatud otsuse tühistamine lahutamise otsuselt tema õigusliku aluse.
38      Seda järeldust toetab asjaolu, et vastavalt määruse artikli 8 lõikele 4 võib koondumise käigus omandatud osaluse loovutamist
nõuda lõike 3 kohases kokkusobimatuse otsuses.
39      Kõnealust järeldust ei saa seada kahtluse alla komisjoni viitega [Euroopa Kohtu 26. aprilli 1988. aasta otsus liidetud kohtuasjades
97/86, 193/86, 99/86 ja 215/86: Asteris jt
v.
komisjon, EKL 1988, lk 2181, punktid 30 ja 32, edaspidi „Asterisi kohtuotsus”]. Esmalt tuleb nentida, et Euroopa Kohus kinnitas
selles otsuses „meetmete tühistamise kohta tehtud kohtuotsuste tagasiulatuvat mõju” (punkt 30). Teiseks käsitles Asterisi
kohtuotsus eelkõige mõju, mida määruse tühistamine selgelt piiritletud ajavahemiku ulatuses avaldab kõigile hilisematele õigusaktidele,
mille sisu kattub ebaseaduslikuks tunnistatud õigusakti sisuga. See kohtuotsus käsitleb seega EÜ artikliga 233 määruste andmiseks
pädevale institutsioonile pandud kohustuse ulatust määrust kehtetuks tunnistava kohtuotsuse täitmise osas.
40      Erinevalt olukorrast Asterisi kohtuasjas ei esine käesolevas kohtuasjas samasisulisi sätteid sisaldavaid määrusi, vaid varasem
lahutamise otsus, mis on tehtud kokkusobimatuse otsuse rakendamiseks. Ainuüksi asjaolu, et lahutamise otsuse vastuvõtmise
ajal ei olnud asjaomane kokkusobimatuse otsus veel tühistatud, ei võta hilisemalt tühisuse tuvastamise otsuselt selle tagasiulatuvat
mõju.
41      Esimese Astme Kohus tühistas otsusega kohtuasjas T-5/02 kokkusobimatuse otsuse […].
42      Kuna kokkusobimatuse otsuse ebaseaduslikkus tõi endaga kaasa ka lahutamise otsuse ebaseaduslikkuse, kuulub käesolev taotlus
viimati nimetatud otsuse tühistamiseks rahuldamisele, ilma et oleks vaja uurida muid hageja poolt selle otsuse vastu esitatud
õiguslikke põhjendusi.
43      Eelnevat arvestades on lahutamise otsus tühistatud.”

Apellatsioonkaebus
10     Komisjon esitas 8. jaanuaril 2003 EÜ artikli 225 ja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 49 esimese lõigu alusel apellatsioonkaebuse
otsuse peale kohtuasjas T-5/02.
Poolte argumendid
11     Komisjon väidab oma apellatsioonkaebuse toetuseks käesolevas kohtuasjas, et kui otsuse peale kohtuasjas T-5/02 esitatud apellatsioonkaebus
viib kõnealuse kohtuotsuse tühistamiseni, ilmneb edasikaevatud kohtuotsuse õiguslikus aluses õiguslik viga, mis seisneb kokkusobimatuse
otsuse tühisuses. Kuna asjaolu, et Esimese Astme Kohus selle otsuse tühistas, oli talle ainsaks aluseks tühistada ka lahutamise
otsus, siis käesolevas kohtuasjas esimese otsuse tühistamiseks langetatud otsuse tühistamine toob kaasa edasikaevatud kohtuotsuse
tühistamise, millega on tühistatud teine otsus.
12     Sellest tulenevalt asub komisjon seisukohale, et arvestades õiguslikke põhjendusi, mis on üksikasjaliselt esitatud tema apellatsioonkaebuses
otsuse peale kohtuasjas T-5/02, kuulub apellatsioonkaebus rahuldamisele ja edasikaevatud kohtuotsus tühistamisele.
13     Tetra leiab, et apellatsioonkaebus on vastuvõetamatu. Apellatsioonkaebus ei vasta kodukorra artikli 112 lõike 1 punkti c nõuetele,
kuna ei sisalda edasikaevatud kohtuotsuse vastu suunatud õiguslikke aluseid ega argumente.
14     Tetra juhib tähelepanu, et komisjon ei väida, et edasikaevatud kohtuotsus rikuks ühenduse õigusakte või et esineks õiguslik
viga Esimese Astme Kohtu selle otsuse kaalutlustes või resolutiivosas. Komisjoni hinnangul ei esine õiguslik viga mitte edasikaevatud
kohtuotsuses vaid hoopis kohtuasjas T-5/02 langetatud otsuses.
15     Teise võimalusena väidab Tetra, et apellatsioonkaebus on põhjendamatu ja et isegi juhul, kui otsuse peale kohtuasjas T-5/02
esitatud apellatsioonkaebus rahuldatakse, ei tohiks see kaasa tuua edasikaevatud kohtuotsuse tühistamist.
16     Tetra väidab esiteks, et edasikaevatud kohtuotsuse tühistamine ei ole komisjoni huvides. Sellise huvi puudumine on tingitud
ühest küljest asjaolust, et lahutamise otsus on vaieldav, sellega kehtestatud rakendusmeetmed, sealhulgas määratud tähtaeg,
on iganenud sündmuste tõttu, mis leidsid aset pärast selle otsuse vastuvõtmist. Teisest küljest, kui see vajalikuks osutub,
siis on komisjoni ülesandeks teha määruse artikli 8 lõike 4 alusel uus otsus, mis vastaks kujunenud olukorrale.
17     Teiseks, käesolev apellatsioonkaebus rajaneb eeldusel, mille kohaselt Euroopa Kohus tühistaks ka käesoleva apellatsioonkaebusega
edasikaevatud kohtuotsuse, kui apellatsioonkaebus kohtuasjas C-12/03 P leitakse olevat põhjendatud. Sellisel juhul:
–      saadab Euroopa Kohus esimese kohtuasja tagasi Esimese Astme Kohtule uue otsuse tegemiseks ja kui ta leiab, et lõplik otsus
käesolevas kohtuasjas sõltub Esimese Astme Kohtu otsusest selles esimeses kohtuasjas, ei saa Euroopa Kohus asja lahendada
teadmata, milline on lõplik otsus esimeses kohtuasjas; seega peaks Euroopa Kohus käesoleva kohtuasja saatma tagasi Esimese
Astme Kohtule;
–      või teeb Euroopa Kohus selle esimese kohtuasja põhiküsimuses sisulise otsuse; Tetra Lavali hinnangul tuleks sel juhul käesolev
kohtuasi siiski tagasi saata Esimese Astme Kohtule otsustamiseks. Tetra esitas Esimese Astme Kohtule mitu õiguslikku põhjendust
otsuse tühistamise nõudes, kuid Esimese Astme Kohus on otsuse teinud ainult ühe põhjenduse osas.
18     Oma repliigis väidab komisjon, et edasikaevatud kohtuotsuse tühistamise nõudes ei tugine ta argumentidele, mis on esitatud
tema apellatsioonkaebuses otsuse peale kohtuasjas T-5/02, vaid tugineb asjaolule, et selle kohtuotsuse tühistamine muudab
tühiseks edasikaevatud kohtuotsuse aluseks oleva õigusliku eelduse. Ilmselgelt tühisele aktile tuginev kohtuotsus sisaldab
õiguslikku viga, mis mõjutab selle kehtivust ja kohaldatavust sõltumata tühisuse põhjustest, mida võib kindlaks teha eraldi
menetluses. Kuna selline õiguslik alus on käesolevas apellatsioonkaebuses selgelt esitatud, on kaebus vastuvõetav.
19     Vastuseks väitele, mille kohaselt lahutamise otsus ei ole enam rakendatav, selgitab komisjon, et kui ilmneb vajadus muuta
akti, mis kehtestab teatud tähtajad ja mille rakendamine on viibinud kohtumenetluse tõttu, ei anna see alust menetlust lõpetada
ega lükata tagasi põhjendatud argumente, mis võivad apellatsioonimenetluse raames viia selle kohtuotsuse tühistamiseni, millega
niisugune akt on tühistatud. Komisjoni kõnealuse otsuse kehtivust tuleb hinnata, lähtudes tingimustest, mis olid jõus otsuse
vastuvõtmise ajal, ja komisjon võtab tarvitusele kõik vajalikud meetmed, valvamaks selle õiguspärase kohaldamise üle, kui
pädevad kohtud lõplikus analüüsis leiavad, et otsus on tehtud seaduslikult.
20     Käesoleva apellatsioonkaebuse ja otsuse peale kohtuasjas T-5/02 esitatud apellatsioonkaebuse vahelise seose osas märgib komisjon,
et selle kohtuotsuse tühistamisest piisab edasikaevatud kohtuotsuse tühistamiseks. Tühistamisel on selline mõju isegi juhul,
kui käesolev kohtuasi saadetakse tagasi Esimese Astme Kohtule kohtuliku uurimise jätkamiseks.
Euroopa Kohtu hinnang
21     Komisjoni apellatsioonkaebuses esitatud argumentidest ilmneb, et käesoleval apellatsioonkaebusel on ese vaid juhul, kui Euroopa
Kohus kohtuasjas C-12/03 P: komisjon
v.
Tetra Laval täna tehtava otsusega (EKL 2005, lk I-987) tühistab otsuse kohtuasjas T­-5/02, mille komisjon apellatsioonkaebusega
vaidlustas.
22     Euroopa Kohus jättis eespool nimetatud otsusega siiski rahuldamata komisjoni apellatsioonkaebuse Esimese Astme Kohtu otsuse
peale, millega tühistati kokkusobimatuse otsus.
23     Eelnevast järeldub, et käesolev apellatsioonkaebus tuleb kuulutada esemetuks, ilma et oleks vajadust uurida Tetra väiteid
kaebuse vastuvõetamatuse kohta.

Kohtukulud
24     Vastavalt kodukorra artikli 69 lõikele 6, mida artikli 118 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste suhtes, kui kohtuasjas
otsust ei tehta, määrab Euroopa Kohus kohtukulude jaotamise oma äranägemise järgi. Kuna käesoleva apellatsioonkaebuse eseme
puudumine on tingitud komisjoni apellatsioonkaebuse rahuldamata jätmisest Euroopa Kohtu eespool viidatud otsusega kohtuasjas
C­12/03 P: komisjon
v.
Tetra Laval, millega kohtukulud jäeti komisjoni kanda, siis tuleb kohtukulud ka käesoleva apellatsioonkaebuse osas mõista
välja temalt.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (suurkoda) otsustab:
1.
Vajadus otsustada apellatsioonkaebuse üle on ära langenud.
2.
Mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: inglise.