CELEX: 62008CJ0370
Yhteinen tullitariffi
Tariffiluokittelu
Yhdistetty nimikkeistö
84 ryhmän 5 huomautuksen B kohta
Sovitin, joka sisältää muistisirun ja jonka tehtävänä on kytkeä automaattinen ohjelmointilaite ohjelmoitaviin elektronisiin moduuleihin
Nimikkeet 8471, 8473 ja 8536

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen
(ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s . 1), sellaisena kuin se on muutettuna 7.9.2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o
1810/2004 (EUVL L 327, s. 1), liitteeseen I sisältyvän yhdistetyn nimikkeistön (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö) 84 ryhmän
5 huomautuksen B kohdan tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Data I/O GmbH (jäljempänä Data I/O) ja Hauptzollamt Hannover (Hannoverin
tulliviranomainen), joka oli aiemmin Bundesfinanzdirektion Südost, ja joka koskee sovittimen, joka sisältää muistisirun ja
jonka tehtävänä on kytkeä automaattinen ohjelmointilaite ohjelmoitaviin elektronisiin moduuleihin, tariffiluokittelua.

Asiaa koskevat oikeussäännöt

Yhdistetty nimikkeistö
Euroopan talousyhteisö hyväksyi harmonisoidusta (harmonoidusta) tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmästä (jäljempänä harmonoitu
järjestelmä) 14.6.1983 Brysselissä tehdyn yleissopimuksen ja sen 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan 7.4.1987 tehdyllä neuvoston
päätöksellä 87/369/ETY (EYVL L 198, s. 1).
Asetuksella N:o 2658/87 käyttöön otettu yhdistetty nimikkeistö perustuu harmonoituun järjestelmään, ja siinä käytetään viimeksi
mainitun mukaisia nimikkeitä ja kuusinumeroisia alaninimikkeitä. Euroopan komissio saattaa tämän asetuksen liitteen I ajan
tasalle kerran vuodessa. Komissio hyväksyi asetuksella N:o 1810/2004 yhdistetyn nimikkeistön täydellisen toisinnon, jota sovelletaan
1.1.2005 alkaen.
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäinen osa sisältää sen johdantomääräykset. Tämän osan I osaston, joka sisältää yleissäännöt,
A kohdassa, jonka otsikko on ”Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt”, säädetään seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.      Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden
sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista
muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –
3.      Jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan
seuraavasti.
a) Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa
tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä
aineista tai ainoastaan osaa vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämistä tavaroista, näitä sekoitetun tai kokoonpannun
tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.
b) Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen
sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan,
joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
c) Jos tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a tai b alakohdan mukaan, ne luokitellaan kyseeseen tulevista nimikkeistä numerojärjestyksessä
viimeiseen.
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa sisältää XVI jakson, jota edeltävät huomautukset, joiden sanamuoto on seuraava:
”– –
2.       Jollei tämän jakson 1 huomautuksesta, 84 ryhmän 1 huomautuksesta ja 85 ryhmän 1 huomautuksesta muuta johdu, koneiden osat
(lukuun ottamatta nimikkeen 8484, 8544, 8545, 8546 tai 8547 tavaroiden osia) luokitellaan seuraavien sääntöjen mukaisesti:
a)      osat, jotka ovat jonkin 84 tai 85 ryhmän nimikkeen (lukuun ottamatta nimikkeitä 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8485, 8503,
8522, 8529, 8538 ja 8548) tavaroita, luokitellaan aina kukin omaan nimikkeeseensä
– –
3.      Jollei toisin määrätä, yhdistelmäkoneet, joissa on kaksi tai useampia yhdeksi kokonaisuudeksi asennettuja koneita, ja muut
koneet, jotka on tarkoitettu suorittamaan kahta tai useampaa toisiaan täydentävää tai vaihtoehtoista toimintoa, luokitellaan
yhdistelmän pääasiallisen toiminnon suorittavan osan tai koneen mukaisesti.
4.      Jos kone (myös koneiden yhdistelmä) koostuu erillisistä (joko erillään sijaitsevista tai toisiinsa putkijohdoilla, voimansiirtolaitteilla,
sähkökaapeleilla tai muilla laitteilla yhdistetyistä) osalaitteista, jotka on tarkoitettu yhdessä suorittamaan selvästi määriteltyä,
jonkun 84 tai 85 ryhmän nimikkeen kattamaa toimintaa, kokonaisuus luokitellaan tuon toiminnan mukaan määräytyvään nimikkeeseen.
5.      Näissä huomautuksissa tarkoitetaan ilmaisulla ’kone’ mitä tahansa 84 tai 85 ryhmän nimikkeissä tarkoitettua konetta, laitetta
tai laitteistoa.”
Kyseinen XVI jakso sisältää 84 ryhmän, joka kattaa ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaaniset laitteet sekä niiden
osat.
Yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksessa todetaan seuraavaa:
”– –
B.      Automaattiset tietojenkäsittelykoneet voivat olla järjestelmiä, jotka koostuvat vaihtelevista määristä erillisiä yksiköitä.
Jollei jäljempänä E kohdassa toisin määrätä, yksikköä pidetään täydellisen järjestelmän osana, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a)      se on tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä;
b)      se voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun yksikön kautta; ja
c)      se voi ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa (koodeina tai signaaleina), jota järjestelmä voi käyttää.
C.      Erikseen tullattaviksi ilmoitetut automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän yksiköt luokitellaan nimikkeeseen 8471.
– –
E.      Koneet, joilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen
tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä, luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja,
tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen.”
Pääasian kannalta keskeiset yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän nimikkeet ja alanimikkeet ovat seuraavat:
”8471 Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä
varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat:
– –
8473               Osat ja tarvikkeet (muut kuin suojuspeitteet, kantolaukut ja niiden kaltaiset tavarat), jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan
tai pääasiallisesti nimikkeiden 8469–8472 koneissa:
– –
8473 30  − nimikkeen 8471 koneiden osat ja tarvikkeet
8473 30 10  − − elektroniset rakenneyhdistelmät
– –
8473 30 90  − − muut”
Yhdistetyn nimikkeistön toisen osan XVI jakso sisältää myös 85 ryhmän, joka koskee sähkökoneita ja -laitteita sekä niiden
osia; äänen tallennus- tai toistolaitteita, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteita sekä tällaisten tavaroiden
osia ja tarvikkeita. Tähän 85 ryhmään kuuluvat muun muassa seuraavat nimikkeet ja alanimikkeet:
”8536 Sähkölaitteet sähkövirtapiirin kytkemistä, katkaisemista tai suojaamista varten tai siihen liittämistä varten (esim. kytkimet,
releet, varokkeet, syöksyaaltosuojat, pistotulpat, pistorasiat, lampunpitimet ja liitäntärasiat), enintään 1 000 voltin nimellisjännitettä
varten:
– –
8536 90          − muut laitteet
– –
8536 90 85          − − muut”
Pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikaan alanimikkeeseen 8536 90 85 luokiteltuihin tavaroihin sovellettava tuontitulli oli
2,3 prosenttia, kun taas nimikkeisiin 8471 ja 8473 kuuluvat laitteet oli vapautettu tullista.

Harmonoidun järjestelmän selitykset
Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö, hyväksyy harmonoidusta tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmästä
tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin selitykset ja tariffointisuositukset, jotka on antanut
harmonoidun järjestelmän komitea.
Nimikettä 8471 koskevat harmonoidun järjestelmän selitykset kuuluvat seuraavasti:
”I.       Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt
Tietojenkäsittely käsittää kaikenlaisten tietojen käsittelyn etukäteen määrätyssä loogisessa järjestyksessä tiettyä tarkoitusta
tai tiettyjä tarkoituksia varten.
– –
D.       Tullille erikseen esitettävät yksiköt
Tähän nimikkeeseen kuuluu myös erikseen esitettyjä tietojenkäsittelyjärjestelmien osayksiköitä. Nämä voivat olla omissa koteloissaan
olevia yksikköjä tai ilman omaa koteloa olevia yksikköjä, jotka on suunniteltu koneen sisälle sijoitettaviksi (esim. sijoitettavaksi
keskusyksikön emolevylle). – –
– –
Yksikkö voidaan luokitella tähän nimikkeeseen automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän osana vain, jos
a)      sillä suoritetaan tietojenkäsittelytoiminto;
b)      se täyttää tämän ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa mainitut edellytykset, kyseisen huomautuksen johdanto-osan edellytykset
mukaan lukien ja
c)      sitä ei suljeta pois tästä nimikkeestä tämän ryhmän 5 huomautuksen E kohdan perusteella.
– –
Keskusyksikköjen sekä syöttö- ja tulostusyksikköjen lisäksi esimerkkeinä muista yksiköistä mainittakoon:
– –
4.      Ohjaimet ja sovittimet, kuten sellaiset, joilla keskusyksikkö kytketään toisiin digitaalisiin tietojenkäsittelykoneisiin taikka
toisiin syöttö- ja tulostusyksikköryhmiin, jotka voivat käsittää näyttöyksiköitä, etäisterminaaleja jne.
– –      kanavalta kanavalle yhdistävät sovittimet, joita käytetään liittämään digitaalijärjestelmiä (esim. LAN-verkkoja) toisiinsa.
– –
II.       Magneettiset ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen
käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat
– –
B.      Koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa
– –
4.      Koneet kiinteiden ohjelmien siirtämiseksi integroiduille piireille (ohjelmointilaitteet). Nämä on suunniteltu siirtämään ohjelmointilaitteen
sisäisessä muistissa olevia tietoja koodimuodossa integroiduille piireille. Ohjelmointilaitteet ’polttavat’ tiedot yhdelle
tai useammalle integroidulle piirille, noudattaen erilaisia, kullekin ohjelmoitavalle integroidulle piirille sopivia tekniikkoja.
Joissakin ohjelmointilaitteissa on lisäominaisuutena ns. emulaattori, jonka avulla käyttäjä voi muodostaa kuvan ohjelmoinnin
tuloksesta ennen integroidun piirin varsinaista lopullista ohjelmoimista.
– –
Osat ja tarvikkeet
Osien luokittelua koskevien yleismääräysten varauksin – – tämän nimikkeen koneiden osat ja tarvikkeet luokitellaan nimikkeeseen
8473.”
Nimikettä 8473, joka koskee osia ja tarvikkeita (muita kuin suojuspeitteitä, kantolaukkuja ja niiden kaltaisia tavaroita),
jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8469–8472 koneissa, koskevien harmonoidun järjestelmän
selityksien sanamuoto on seuraava:
”– –
Osien luokittelua koskevien yleisohjeiden varauksin (ks. XVI jakson yleisohjeita) tähän nimikkeeseen kuuluvat osat ja tarvikkeet,
jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8469–8472 koneissa.
Tämän nimikkeen tarkoittamat tarvikkeet ovat vaihdettavia osia tai tarvikkeita, joiden on tarkoitus sopeuttaa kone tiettyyn
työhön tai johonkin erityistehtävään koneen päätehtävän yhteydessä tai sen käyttömahdollisuuksien lisäämiseksi.
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.:
– –
9.      Sähköiset muistimoduulit (esim. yksiriviset muistimoduulit [SIMM, Single In-line Memory Modules] ja kaksiriviset muistimoduulit
[DIMM, Dual In-line Memory Modules]), jotka soveltuvat käytettäviksi ainoastaan tai pääasiassa automaattisissa tietojenkäsittelykoneissa
ja jotka eivät koostu 85 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan c alakohdan mukaisesti erilliskomponenteista ja joilla ei ole itsenäistä
tehtävää.
– –”
Harmonoidun järjestelmän selitysten, jotka koskevat 85 ryhmää, A kohdassa, jonka otsikko on ”Ryhmän laajuus ja sisältö” ja
joka sisältyy yleisohjeisiin, lausutaan seuraavaa:
”Tämä ryhmä käsittää kaikki sähkökoneet, -laitteet ja -tarvikkeet, muut kuin
a)      84 ryhmään sisältyvät koneet ja laitteet, jotka kuuluvat sanottuun ryhmään siinäkin tapauksessa, että ne ovat sähköisiä –
–”
Harmonoidun järjestelmän selityksissä, jotka koskevat nimikettä 8536, joka koskee sähkölaitteita sähkövirtapiirin kytkemistä,
katkaisemista tai suojaamista varten tai siihen liittämistä varten (esim. kytkimet, releet, varokkeet, syöksyaaltosuojat,
pistotulpat, pistorasiat, lampunpitimet ja liitäntärasiat), enintään 1 000 voltin nimellisjännitettä varten, lausutaan seuraavaa:
”– –
Tämä nimike käsittää yleisesti asunnoissa ja teollisuuden laitteissa käytettävät sähkölaitteet, jotka on tarkoitettu korkeintaan
1 000 voltin nimellisjännitteelle. Jäljempänä kuvatut laitteet luokitellaan nimikkeeseen 8535, silloin kun ne ovat yli 1 000
voltin nimellisjännitteelle.
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.:
– –
III.      Laitteet sähkövirtapiirin kytkemistä tai siihen liittämistä varten
Näitä laitteita käytetään sähkövirtapiirien eri osien toisiinsa liittämiseen. Tähän kuuluvat mm.:
A.      Pistotulpat, pistorasiat ja muut koskettimet, joita käytetään siirrettävän johtimen tai laitteen liittämiseksi laitteistoon,
joka on tavallisimmin kiinteä. – –”

Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
Data I/O pyysi heinäkuussa 2005 Bundesfinanzdirektion Südostilta Yhdysvalloista maahantuotavan ”PA T009 -ohjelmointilaitteeseen
soveltuvan sovittimen” luokittelemista koskevan sitovan tullitariffitiedon.
Ennakkoratkaisupyynnöstä käy ilmi, että kyseinen sovitin mahdollistaa elektronisten muisti- ja logiikkamoduulien ohjelmoimisen.
Sillä luodaan ohjelmointilaitteen ja ohjelmoitavien elektronisten moduulien välinen liitäntä, joka mahdollistaa tiedonsiirron
ohjelmointilaitteesta tällaisiin moduuleihin, jotka ovat muodoltaan ja sähköliitännöiltään erilaisia ja joita ei voida kytkeä
suoraan ohjelmointilaitteeseen. Tämä sovitin muodostuu erillisillä kondensaattoreilla varustetusta, sisään työnnettävään älykorttiin
(plug in -kortti), jonka neljässä vastakkeessa on sisäänrakennetut johdinlangat, sisältyvästä painetusta piirilevystä. Kortti
sisältää myös muistisirun, johon ohjelmointiprosessin eteneminen ja siten koko prosessi tallentuu ja josta tämä prosessi voidaan
myöhemmin lukea.
Tavara luokiteltiin 27.7.2005 annetulla sitovalla tariffitiedolla yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8536 90 85. Finanzgericht
München hylkäsi antamallaan tuomiolla DATA I/O:n kyseisestä tariffitiedosta nostaman kanteen, jonka DATA I/O nosti sen jälkeen,
kun sen tariffitiedosta tekemä oikaisuvaatimus oli hylätty, ja jolla vaadittiin tämän tavaran luokittelemista yhdistetyn nimikkeistön
nimikkeeseen 8471 ja toissijaisesti tämän nimikkeistön nimikkeeseen 8473.
Kansallinen tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi on saatettu Data I/O:n tekemä Revision-valitus, kysyy, pitäisikö kyseinen sovitin
paremminkin luokitella asiaan sovellettavien säännösten nojalla yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.
Tässä tilanteessa Bundesfinanzhof päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)       Onko – – yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohtaa tulkittava siten, että sähköinen sovitin, jonka tehtävänä
on kytkeä sähköisesti automaattinen ohjelmointilaite ohjelmoitaviin elektronisiin moduuleihin, voidaan luokitella yhdistetyn
nimikkeistön nimikkeeseen 8471?
2)      Jos vastaus tähän [ensimmäiseen] kysymykseen on kieltävä: onko edellä mainittu sovitin luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön
nimikkeeseen 8471 siinä tapauksessa, että se sisältää muistisirun, jonne ohjelmointiprosessi tallennetaan ja josta se voidaan
sen jälkeen lukea?”

Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu

Alustavat huomautukset
Aluksi on todettava, että ennakkoratkaisupyynnössä ei täsmennetä, onko ohjelmointilaitteen sähköinen kytkeminen ohjelmoitaviin
moduuleihin ainoa pääasiassa kyseessä olevan sovittimen tehtävä vai onko sellaisen ohjelmointiprosessin tallentamista, joka
voidaan myöhemmin lukea, pidettävä tätä tehtävää täydentävänä ja siitä erillisenä tehtävänä. Unionin tuomioistuimelle toimitetuista
asiakirjoista ei myöskään käy ilmi, voidaanko muistisirun sisältö lukea ilman, että sovitin on liitettynä ohjelmointilaitteeseen.
Kuten kansallinen tuomioistuin itsekin toteaa, yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson 3 huomautuksesta seuraa, että yhdistelmäkoneet,
joissa on kaksi tai useampia yhdeksi kokonaisuudeksi asennettuja koneita, ja muut koneet, jotka on tarkoitettu suorittamaan
kahta tai useampaa toimintoa, luokitellaan yhdistelmän pääasiallisen toiminnon suorittavan osan tai koneen mukaisesti. Lisäksi
saman jakson 4 huomautuksen mukaan tilanteessa, jossa kone tai koneiden yhdistelmä koostuu erillisistä osalaitteista, mutta
suorittaa selvästi määriteltyä toimintoa, kokonaisuus luokitellaan tuon toiminnon mukaan määräytyvään nimikkeeseen.
Tältä osin on muistutettava, että kun unionin tuomioistuimen käsiteltävänä on tariffiluokitusta koskeva ennakkoratkaisupyyntö,
sen tehtävänä on paremminkin selventää kansalliselle tuomioistuimelle niitä kriteereitä, joiden soveltaminen tekee tälle mahdolliseksi
luokitella oikein asianomaiset tuotteet yhdistettyyn nimikkeistöön, eikä luokitella tuotteita itse, mikä johtuu siitä, ettei
sillä välttämättä ole kaikkia tähän tarvittavia tietoja. On ilmeistä, että kansallinen tuomioistuin on joka tapauksessa paremmassa
asemassa tekemään luokittelun. Antaakseen kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllisen vastauksen unionin tuomioistuin voi kuitenkin
kansallisten tuomioistuinten kanssa harjoittamansa yhteistyön nimissä esittää ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle
kaikki tarpeellisiksi katsomansa ohjeet (ks. mm. asia C-56/08, Pärlitigu, tuomio 16.7.2009, 23 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen,
ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on sen käsiteltävänä olevassa asiassa yhtäältä ratkaista, onko pääasiassa kyseessä oleva
sovitin yhdistelmäkone vai useista komponenteista koostuva kone, joka suorittaa selvästi määriteltyä toimintoa tai useaa erilaista
toimintoa, ja toisaalta tarvittaessa päättää, mikä on tämän sovittimen suorittama pääasiallinen toiminto, jotta kyseinen sovitin
voidaan luokitella tämän toiminnon mukaisesti ottaen samalla huomioon unionin tuomioistuimen määrittelemät kriteerit.

Asiakysymys
Kahdella kysymyksellään, jotka on syytä tutkia yhdessä, kansallinen tuomioistuin tiedustelee pääpiirteissään, onko pääasiassa
kyseessä olevan kaltainen sovitin, jonka toimintoina on ohjelmointilaitteen sähköinen kytkeminen ohjelmoitaviin moduuleihin
sekä ohjelmointiprosessin tallentaminen ja näin sen myöhemmän lukemisen mahdollistaminen, yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän
5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettu automaattisen tietojenkäsittelykoneen ”yksikkö” ja kuuluuko se tästä syystä tämän nimikkeistön
nimikkeeseen 8471.
Data I/O katsoo, että pääasiassa kyseessä olevaa sovitinta käytetään automaattisen tietojenkäsittelykoneen kytkemiseen ohjelmoitavaan
elektroniseen moduuliin ja että sovitin mahdollistaa tämän koneen sisältämien tietojen siirtämisen tähän moduuliin. Lisäksi
sovittimen välityksellä voidaan lähettää ja tallentaa tietoja, jotta kyseinen kone voi suorittaa ohjelmointitoimenpiteen.
Näin ollen tämä tavara olisi luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.
Sen sijaan komissio toteaa harmonoidun järjestelmän selityksiin tukeutuen, että tavaraa voidaan pitää yhdistetyn nimikkeistön
nimikkeeseen 8471 luokiteltavana tietojenkäsittelykoneen yksikkönä ainoastaan silloin, kun sillä suoritetaan myös tietojenkäsittelytoiminto.
Pääasiassa kyseessä oleva sovitin ei kuulu tähän nimikkeeseen, koska sillä ei suoriteta tällaista toimintoa. Kun otetaan huomioon
se, että tämä sovitin sisältää muistisirun, joka mahdollistaa myös ohjelmointiprosessin myöhemmän lukemisen, kansallisen tuomioistuimen
tehtävänä on kuitenkin määritellä, ovatko tallentaminen ja tietojen lukemisen mahdollistaminen tällaisia tietojenkäsittelytoimintoja.
Ensinnäkin on syytä muistuttaa unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä, jonka mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan
helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti
todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä
sen jaksojen tai ryhmien huomautusten teksteissä (ks. mm. asia C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007, Kok., s. I‑6675, 16 kohta
ja asia C-376/07, Kamino International Logistics, tuomio 19.2.2009, Kok., s. I-1167, 31 kohta).
Komission laatimat yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset sekä harmonoidun järjestelmän osalta Maailman tullijärjestössä
laaditut selitykset auttavat huomattavasti eri tullinimikkeiden sisällön tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti
sitovia (asia C-250/05, Turbon International, tuomio 26.10.2006, Kok., s. I-10531, 16 kohta ja asia C-173/08, Kloosterboer
Services, tuomio 18.6.2009, 25 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 8471 osalta yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdasta ilmenee, että jollei
saman ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa toisin määrätä, laitteen on täytettävä kyseisen 5 huomautuksen B kohdan a–c alakohdissa
mainitut kolme kumulatiivista ehtoa, jotta se voidaan luokitella tähän nimikkeeseen automaattisen tietojenkäsittelykoneen
yksikkönä, eli ensiksi sen on oltava tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä,
toiseksi se on voitava yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai epäsuorasti, ja kolmanneksi sen on voitava ottaa vastaan
ja välittää tietoa sellaisessa muodossa, jota järjestelmä voi käyttää.
Kansallinen tuomioistuin katsoo Finanzgericht Münchenin esittämien toteamusten pohjalta näytetyksi, että pääasiassa kyseessä
oleva sovitin täyttää kaksi ensimmäistä edellä mainittua ehtoa. Lisäksi se täsmentää, että sovittimella ei ole sellaista kyseisen
5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettua erityistoimintoa, jota se kykenisi suorittamaan itsenäisesti ilman automaattista tietojenkäsittelykonetta.
Tämä tuomioistuin pohtii kuitenkin sitä, täyttääkö tämä sovitin kyseisen 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan c alakohdassa mainitun
ehdon eli sen, että ”se voi ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa (koodeina tai signaaleina), jota järjestelmä
voi käyttää”, jotta sitä voidaan pitää automaattisen tietojenkäsittelykoneen yksikkönä.
On todettava, että yhdistetyssä nimikkeistössä ei ole mitään mainintaa siitä, mitä tarkoitetaan sillä, että yksikkö ”voi ottaa
vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa (koodeina tai signaaleina), jota järjestelmä voi käyttää”.
Yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 8471 koskevan harmonoidun järjestelmän selityksen I kohdan D alakohdasta käy kuitenkin ilmi,
että tämän alakohdan kahdeksannen kappaleen a alakohdan mukaan tavaraa voidaan pitää automaattisen tietojenkäsittelykoneen
yksikkönä ja se voidaan luokitella tähän nimikkeeseen vain, jos sillä suoritetaan myös ”tietojenkäsittelytoiminto[a]”.
Tietojenkäsittelyn käsitteen osalta kyseisen I kohdan ensimmäisessä kappaleessa yhtäältä määrätään, että tällainen käsittely
käsittää kaikenlaisten tietojen käsittelyn etukäteen määrätyssä loogisessa järjestyksessä ja tiettyä tarkoitusta tai tiettyjä
tarkoituksia varten. Toisaalta sekä kyseisen selityksen yleisen rakenteen että sen asiayhteyden perusteella on ilmeistä, että
tämän käsitteen on katsottava periaatteessa tarkoittavan tietojen käyttämistä, kuten tietojen tallentamista, muuttamista,
säilyttämistä, muuntamista tai editointia.
Tästä seuraa, että pääasiassa kyseessä oleva sovitin, jonka yhtenä toimintona on tallentaa ja säilyttää tietoja muistisirun
avulla, täyttää yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan c alakohdassa mainitun ehdon siltä osin kuin sillä
suoritetaan tietojenkäsittelyä.
Mikäli kansallinen tuomioistuin katsoisi tämän tuomion 25 kohdassa tarkoitetun selvityksen tehtyään, että tallentamistoiminto
olisi sen käsiteltävänä olevan kaltaisen sovittimen pääasiallinen toiminto, sovitin olisi siten luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön
nimikkeeseen 8471 automaattisten tietojenkäsittelykoneiden ”yksikkönä”.
Päinvastaisessa tapauksessa kyseisen tuomioistuimen olisi tutkittava, voitaisiinko tätä sovitinta pitää automaattisen tietojenkäsittelykoneen
”osana” tai ”tarvikkeena” ja voitaisiinko se näin luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8473, kuten Data I/O toissijaisesti
esittää, vai voitaisiinko sitä pitää ”sähkölaitteena [sähkövirtapiiriin] – – liittämistä varten” ja voitaisiinko se näin luokitella
tämän nimikkeistön nimikkeeseen 8536, kuten Hauptzollamt Hannover ja komissio esittävät.
Jotta voidaan antaa kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllinen vastaus, on täsmennettävä ehtoja, joiden täyttyessä tavara
voidaan luokitella näihin kahteen nimikkeeseen.
Yhtäältä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8473 tarkoitetussa käsitteessä
”osa” edellytetään sellaisen kokonaisuuden olemassaoloa, jonka toiminnan kannalta osa on välttämätön (em. asia Kloosterboer
Services, tuomion 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Toisaalta ”tarvikkeen” käsitteen osalta nimikettä 8473 koskevista harmonoidun järjestelmän selityksistä ilmenee, että ”[t]ämän
nimikkeen tarkoittamat tarvikkeet ovat vaihdettavia osia tai tarvikkeita, joiden on tarkoitus sopeuttaa kone tiettyyn työhön
tai johonkin erityistehtävään koneen päätehtävän yhteydessä tai sen käyttömahdollisuuksien lisäämiseksi”. Tämä selitys koskee
muun muassa ”[s]ähköisiä muistimoduuleita – –, jotka soveltuvat käytettäviksi ainoastaan tai pääasiassa automaattisissa tietojenkäsittelykoneissa
ja jotka eivät koostu – – erilliskomponenteista”.
Kansallisen tuomioistuimen on ratkaistava, onko pääasiassa kyseessä oleva sovitin ohjelmointilaitteen toiminnan kannalta välttämätön
vai onko se joko osa tai tarvike, jonka on tarkoitus sopeuttaa tämä kone tiettyyn työhön, tai osa tai tarvike, jonka on tarkoitus
sopeuttaa kone johonkin erityistehtävään tämän koneen pääasiallisen tehtävän yhteydessä.
Ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseistä sovitinta ei voitaisi luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 eikä
sen nimikkeeseen 8473, sitä olisi pidettävä ”sähkölaitteena [sähkövirtapiiriin] – – liittämistä varten”, minkä vuoksi se kuuluisi
tämän nimikkeistön nimikkeeseen 8536, joka koskee sanamuotonsa mukaan muun muassa ”sähkölaitteita sähkövirtapiirin kytkemistä
– – tai siihen liittämistä varten”.
Yhdistetyn nimikkeistön 85 ryhmää koskevien harmonoidun järjestelmän selitysten A kohdan ensimmäisestä kappaleesta nimittäin
ilmenee, että tämä ryhmä ”käsittää kaikki sähkökoneet, -laitteet ja -tarvikkeet, muut kuin – – 84 ryhmään sisältyvät koneet
ja laitteet, jotka kuuluvat sanottuun ryhmään siinäkin tapauksessa, että ne ovat sähköisiä”. Näin ollen pääasiassa kyseessä
oleva sovitin voitaisiin luokitella tämän nimikkeistön nimikkeeseen 8536 ainoastaan silloin, kun se ei kuulu sen nimikkeisiin
8471 ja 8473.
Edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sovitin, jonka
toimintona on ohjelmointilaitteen sähköinen kytkeminen ohjelmoitaviin moduuleihin sekä ohjelmointiprosessin tallentaminen
ja näin sen myöhemmän lukemisen mahdollistaminen, täyttää yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan c alakohdassa
mainitun ehdon ja on luokiteltava tämän nimikkeistön nimikkeeseen 8471 automaattisen tietojenkäsittelykoneen ”yksikkönä” edellyttäen,
että sen pääasiallisena toimintona on suorittaa tietojenkäsittelyä. Siinä tapauksessa, että sillä ei ole tällaista toimintoa,
tällainen sovitin on luokiteltava kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 8473 koneen ”osana”, jos se on koneen toiminnan kannalta
välttämätön, tai ”tarvikkeena”, jos se on osa tai tarvike, jonka on tarkoitus sopeuttaa tämä kone tiettyyn työhön tai johonkin
erityistehtävään tämän koneen pääasiallisen tehtävän yhteydessä, minkä selvittäminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä.
Jos tätä sovitinta ei voida luokitella kumpaankaan edellä mainittuun nimikkeeseen, sitä olisi pidettävä ”sähkölaitteena [sähkövirtapiiriin]
– – liittämistä varten”, minkä vuoksi se kuuluisi yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8536.

Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä
olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle,
ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (toinen jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sovitin, jonka toimintona on ohjelmointilaitteen sähköinen kytkeminen ohjelmoitaviin
moduuleihin sekä ohjelmointiprosessin tallentaminen ja näin sen myöhemmän lukemisen mahdollistaminen, täyttää tariffi- ja
tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87, sellaisena kuin
se on muutettuna 7.9.2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1810/2004, liitteeseen I sisältyvän yhdistetyn nimikkeistön
84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan c alakohdassa mainitun ehdon ja on luokiteltava tämän nimikkeistön nimikkeeseen 8471 automaattisen
tietojenkäsittelykoneen ”yksikkönä” edellyttäen, että sen pääasiallisena toimintona on suorittaa tietojenkäsittelyä. Siinä
tapauksessa, että sillä ei ole tällaista toimintoa, tällainen sovitin on luokiteltava kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 8473
koneen ”osana”, jos se on koneen toiminnan kannalta välttämätön, tai ”tarvikkeena”, jos se on osa tai tarvike, jonka on tarkoitus
sopeuttaa tämä kone tiettyyn työhön tai johonkin erityistehtävään tämän koneen pääasiallisen tehtävän yhteydessä, minkä selvittäminen
on kansallisen tuomioistuimen tehtävä. Jos tätä sovitinta ei voida luokitella kumpaankaan edellä mainittuun nimikkeeseen,
sitä olisi pidettävä ”sähkölaitteena [sähkövirtapiiriin] – – liittämistä varten”, minkä vuoksi se kuuluisi yhdistetyn nimikkeistön
nimikkeeseen 8536.
Allekirjoitukset
Oikeudenkäyntikieli: saksa.