CELEX: 62003CJ0465
Sjätte mervärdesskattedirektivet
Tillhandahållande som sker mot vederlag
Aktieemission
Börsnotering av ett bolag
Möjlighet att dra av mervärdesskatten

1       Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artiklarna 2 och 17 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977
om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig
beräkningsgrund (EGT L 145, s. 1; svensk specialutgåva, område 9, volym 1, s. 28), i dess lydelse enligt rådets direktiv 95/7/EG
av den 10 april 1995 (EGT L 102, s. 18) (nedan kallat sjätte direktivet).
2       Begäran har framställts i ett mål mellan Kretztechnik AG (nedan kallat Kretztechnik) och Finanzamt Linz angående den senares
beslut att inte medge Kretztechnik avdrag för den mervärdesskatt som det erlagt för tillhandahållanden i samband med en aktieemission
som bolaget genomförde vid sin notering på börsen i Frankfurt (Tyskland).

Tillämpliga bestämmelser

Gemenskapslagstiftningen
3       I artikel 2 andra stycket i rådets första direktiv 67/227/EEG av den 11 april 1967 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning
om omsättningsskatter (EGT 71, s. 1301; svensk specialutgåva, område 9, volym 1, s. 3) föreskrivs att ”[p]å varje transaktion
… [skall] mervärdesskatt, beräknad på varornas eller tjänsternas pris enligt den skattesats som är tillämplig på sådana varor
eller tjänster, … tas ut efter avdrag av det mervärdesskattebelopp som burits direkt av de olika kostnadskomponenterna”.
4       Enligt artikel 2.1 i sjätte direktivet skall mervärdesskatt betalas för ”leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster
som sker mot vederlag inom landets territorium av en skattskyldig person i denna egenskap”.
5       Artikel 4.1 och 4.2 i sjätte direktivet har följande avfattning:
”1.      Med ’skattskyldig person’ avses varje person som självständigt någonstans bedriver någon form av ekonomisk verksamhet som
anges i punkt 2, oberoende av syfte eller resultat.”
2.      De former av ekonomisk verksamhet som avses i punkt 1 skall omfatta alla verksamheter av producenter, återförsäljare och personer
som tillhandahåller tjänster, däribland gruvdrift och jordbruksverksamhet samt verksamhet inom fria yrken. Utnyttjande av
materiella eller immateriella tillgångar i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav skall likaså betraktas som ekonomisk
verksamhet.”
6       Enligt artikel 5.1 i sjätte direktivet avses med leverans av varor en ”överföring av rätten att såsom ägare förfoga över egendom”.
7       I artikel 6.1 första stycket i nämnda direktiv föreskrivs att med tillhandahållande av tjänster avses ”varje transaktion som
inte utgör leverans av varor”.
8       I artikel 13 B d 5 i sjätte direktivet föreskrivs att medlemsstaterna från mervärdesskatteplikt skall undanta ”[t]ransaktioner
och förhandlingar med undantag av förvaltning och förvar rörande aktier, andelar i bolag eller andra sammanslutningar, obligationer
och andra värdepapper ...”.
9       I artikel 17.1 och 17.2 i sjätte direktivet föreskrivs följande:
”1      Avdragsrätten inträder samtidigt som skattskyldigheten för avdragsbeloppet.
2.      I den mån varorna och tjänsterna används i samband med den skattskyldiga personens skattepliktiga transaktioner, skall han
ha rätt att dra av följande från den skatt som han är skyldig att betala:
a)      Mervärde[s]skatt som skall betalas eller har betalats med avseende på varor eller tjänster som har tillhandahållits eller
kommer att tillhandahållas honom av någon annan skattskyldig person.
…”
10     Artikel 17.5 i sjätte direktivet rör avdragsrätten för mervärdesskatt i de fall när varor eller tjänster används av en skattskyldig
person för såväl transaktioner med avseende på vilka mervärdesskatten är avdragsgill, som för transaktioner med avseende på
vilka mervärdesskatten inte är avdragsgill. För sådana fall föreskrivs i första stycket i denna bestämmelse att ”bara den
andel av mervärdesskatten ... som kan hänföras till de förstnämnda transaktionerna [skall vara avdragsgill]”.

Den nationella lagstiftningen
11     Bestämmelserna i sjätte direktivet har införlivats i den nationella rättsordningen genom 1994 års lag om omsättningsskatt
(Umsatzsteuergesetz 1994, BGBl. 663/1994), i dess år 1999 kungjorda lydelse (BGBl. I, 106/1999).

Tvisten i målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
12     Kretztechnik är ett i Österrike etablerat aktiebolag vars verksamhetsföremål är utveckling och försäljning av medicinsk apparatur.
Genom beslut av bolagsstämman den 18 januari 2000 ökades aktiekapitalet i bolaget från 10 miljoner euro till 12,5 miljoner
euro. För att anskaffa kapitalet för denna ökning ansökte bolaget om notering på Frankfurtbörsen.
13     Kretztechnik noterades under mars månad år 2000 på nämnda börs och genomförde kapitalökningen genom en emission av innehavaraktier.
14     I beskattningsbeslut som Finanzamt Linz fattade den 5 juli 2002 nekades Kretztechnik avdrag för ingående mervärdesskatt som
erlagts för tillhandahållanden i samband med dess börsnotering. Eftersom aktieemissionen i Österrike ansågs utgöra en transaktion
som var undantagen från skatteplikt med stöd av en bestämmelse i nationell rätt, motsvarande artikel 13 B d 5 i sjätte direktivet,
fann Finanzamt att bolaget inte hade rätt att dra av den ingående mervärdesskatten.
15     Kretztechnik överklagade nämnda beskattningsbeslut till Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Linz, som har beslutat att vilandeförklara
målet för att ställa följande tolkningsfrågor till EG-domstolen:
”1)      Tillhandahåller ett aktiebolag, som emitterar aktier till nya aktieägare mot betalning till emissionskurs, en tjänst mot vederlag
i den mening som avses i artikel 2.1 i sjätte direktivet ...?
2)      Om den första frågan besvaras jakande, skall då artiklarna 2.1 och 17 i sjätte direktivet … tolkas så, att tjänster i samband
med en börsnotering i sin helhet skall anses utgöra transaktioner som är undantagna från skatteplikt och att det därmed saknas
rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt?
3)      Om den första frågan besvaras nekande, skall då artikel 17.1 och 17.2 i sjätte direktivet tolkas så, att det föreligger en
rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt, eftersom övriga tillhandahållanden (reklam, advokatkostnader, juridisk och teknisk
rådgivning), för vilka avdrag för ingående mervärdesskatt får yrkas, har använts för bolagets skattepliktiga transaktioner?”

Tolkningsfrågorna

Den första frågan
16     Kretztechnik har i likhet med den danska och den italienska regeringen samt Europeiska gemenskapernas kommission hävdat att
ett bolag inte tillhandahåller något mot vederlag i den mening som avses i artikel 2.1 i sjätte direktivet när det emitterar
nya aktier i samband med sin börsnotering. De har i det avseendet betonat att Kretztechnik introduceras på börsmarknaden för
att kunna finansiera sin stadgeenliga affärsverksamhet och inte som ett led i en affärsverksamhet bestående av värdepappershandel.
17     Finanzamt Linz, den österrikiska och den tyska regeringen samt Förenade kungarikets regering har hävdat att även om ett rent
förvärv och innehav av aktier inte kan anses utgöra ekonomisk verksamhet (se dom av den 20 juni 1991 i mål C‑60/90, Polysar
Investments Netherlands, REG 1991, s. I-3111, svensk specialutgåva, volym 11, s. I-227, av den 6 februari 1997 i mål C-80/95,
Harnas & Helm, REG 1997, s. I‑745, och av den 26 juni 2003 i mål C-442/01, KapHag, REG 2003, s. I‑6851), utgör en aktieemission,
som en skattskyldig person genomför för att öka sitt kapital i syfte att kunna bedriva sin ekonomiska verksamhet, en skattepliktig
transaktion i den mening som avses i artikel 2.1 i sjätte direktivet. Denna tolkning har stöd i artikel 13 B d 5 i nämnda
direktiv, enligt vilket det förutsätts att det föreligger en transaktion som i princip är skattepliktig.
18     Domstolen erinrar i detta avseende om följande. Det följer av artikel 2.1 i sjätte direktivet, vari tillämpningsområdet för
mervärdesskatt fastställs, att det inom en medlemsstats territorium endast är verksamhet av ekonomisk karaktär som är mervärdesskattepliktig.
Begreppet ekonomisk verksamhet definieras i artikel 4.2 i samma direktiv såsom omfattande alla verksamheter av producenter,
återförsäljare och personer som tillhandahåller tjänster, särskilt utnyttjande av materiella eller immateriella tillgångar
i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav (domen i det ovannämnda målet KapHag, punkt 36).
19     Enligt fast rättspraxis kan ett rent förvärv eller innehav av aktier inte anses utgöra ekonomisk verksamhet i den mening som
avses i sjätte direktivet. Ett rent förvärv av andelar i andra företag utgör nämligen inte ett utnyttjande av en tillgång
i syfte att fortlöpande vinna intäkter därav, eftersom en eventuell utdelning till följd av detta innehav är resultatet av
själva ägandet av tillgången och inte ett vederlag för någon ekonomisk verksamhet i den mening som avses i nämnda direktiv
(se domarna i de ovannämnda målen Harnas & Helm, punkt 15, och KapHag, punkt 38, samt dom av den 21 oktober 2004 i mål C-8/03,
BBL, REG 2004, s. I-0000, punkt 38). Om förvärvet av andelar i andra företag alltså inte i sig utgör ekonomisk verksamhet
i den mening som avses i nämnda direktiv kan detta inte heller gälla för transaktioner som består i överlåtelse av sådana
andelar (se dom av den 20 juni 1996 i mål C-155/94, Wellcome Trust, REG 1996, s. I-3013, punkt 33, samt domarna i de ovannämnda
målen KapHag, punkt 40, och BBL, punkt 38).
20     Däremot omfattas sådana transaktioner som består i att fortlöpande vinna intäkter, och som avser verksamhet som består i mer
än bara förvärv och försäljningar av värdepapper, såsom transaktioner i en affärsverksamhet avseende handel med värdepapper
av sjätte direktivets tillämpningsområde, varvid de dock enligt artikel 13 B d 5 är undantagna från mervärdesskatteplikt (se
dom av den 29 april 2004 i mål C-77/01, EDM, REG 2004, s. I-0000, punkt 59, och domen i det ovannämnda målet BBL, punkt 41).
21     Det skall i fråga om huruvida ett bolags aktieemission kan anses utgöra en ekonomisk verksamhet som omfattas av tillämpningsområdet
för artikel 2.1 i sjätte direktivet, påpekas att det inte är någon skillnad i arten av en sådan transaktion beroende på om
den genomförs av ett bolag inom ramen för dess börsnotering eller av ett bolag som inte är börsnoterat.
22     Det skall vidare påpekas att en leverans av varor i enlighet med artikel 5.1 i sjätte direktivet innebär att rätten att såsom
ägare förfoga över en egendom överförs. En nyemission av aktier – vilka utgör värdepapper som representerar en immateriell
tillgång – kan alltså inte anses utgöra en leverans av varor mot vederlag i den mening som avses i artikel 2.1 i nämnda direktiv.
23     Frågan huruvida en emission av aktier är skattepliktig eller ej beror alltså på om denna transaktion utgör ett tillhandahållande
av tjänster mot vederlag i den mening som avses i artikel 2.1 i sjätte direktivet.
24     Domstolen har i det avseendet redan slagit fast att ett bolag, i vilket bolagsmännen är obegränsat ansvariga för bolagets
skulder, som mot ett tillskott i form av en kontantinsats låter en bolagsman inträda i bolaget inte tillhandahåller denne
en tjänst mot vederlag i den mening som avses i artikel 2.1 i sjätte direktivet (domen i det ovannämnda målet KapHag, punkt
43).
25     Samma slutsats gäller i fråga om emission av aktier som sker i syfte att anskaffa kapital.
26     Som generaladvokaten på goda grunder har konstaterat i punkterna 59 och 60 i sitt förslag till avgörande avser nämligen ett
bolag som nyemitterar aktier att öka sina tillgångar genom anskaffning av ytterligare kapital, varvid de nya aktieägarna erhåller
en ägarandel i det sålunda ökade kapitalet. Ur det emitterande bolagets perspektiv är syftet att anskaffa kapital och inte
att tillhandahålla tjänster. Ur aktieägarens synvinkel utgör betalningen av de belopp som krävs för kapitalökningen en investering
eller en kapitalplacering, och inte en betalning av ett vederlag.
27     Härav följer att en aktieemission varken utgör en varuleverans eller ett tillhandahållande av tjänster mot vederlag i den
mening som avses i artikel 2.1 i sjätte direktivet. En sådan transaktion omfattas alltså inte av tillämpningsområdet för detta
direktiv, oavsett om den genomförs i samband med en börsnotering av det berörda bolaget eller ej.
28     Den första frågan skall alltså besvaras så, att en nyemission av aktier inte utgör en transaktion som omfattas av tillämpningsområdet
för artikel 2.1 i sjätte direktivet.

Den andra frågan
29     Med hänsyn till svaret på den första frågan saknas anledning av besvara den andra frågan.

Den tredje frågan
30     Den hänskjutande domstolen har ställt sin tredje fråga för att få klarhet i huruvida artikel 17.1 och 17.2 i sjätte direktivet
medför avdragsrätt för ingående mervärdesskatt som erlagts för tillhandahållanden i samband med aktieemissionen.
31     Finanzamt Linz har liksom den österrikiska, den danska, den tyska och den italienska regeringen hävdat att det inte föreligger
någon avdragsrätt för den mervärdesskatt som erlagts för de tillhandahållanden som förvärvats mot vederlag för aktieemissionen,
eftersom en aktieemission inom ramen för en börsnotering inte utgör en skattepliktig transaktion i den mening som avses i
artikel 2.1 i sjätte direktivet. I motsats till dom av den 22 februari 2001 i mål C-408/98, Abbey National (REG 2001, s. I-1361),
utgör de ingående tillhandahållanden som i målet vid den nationella domstolen har mervärdesbeskattats inte någon del av Kretztechniks
totala ekonomiska verksamhet såsom en kostnadskomponent som ingår i priset på de varor som Kretztechnik säljer. Kostnaderna
för dessa tillhandahållanden är uteslutande förenade med börsnoteringen av detta bolag och de saknar samband med dess allmänna
mervärdesbeskattade verksamhet.
32     Däremot anser Kretztechnik, Förenade kungarikets regering och kommissionen att även om de ingående tillhandahållanden som
förvärvats och mervärdesbeskattats inte var knutna till några särskilda skattepliktiga transaktioner utan till kostnader för
aktieemissionen, skulle de ändock kunna ingå i detta bolags allmänna kostnader och utgöra kostnadskomponenter för de varor
som det saluför. Under dessa förutsättningar skulle det till Kretztechniks förmån kunna föreligga en rätt till avdrag för
ingående mervärdesskatt som är hänförlig till kostnader för tillhandahållandena i samband med bolagets börsnotering (se dom
av den 6 april 1995 i mål C-4/94, BLP Group, REG 1995, s. I-983, punkt 25, och av den 8 juni 2000 i mål C-98/98, Midland Bank,
REG 2000, s. I-4177, punkt 31, samt domen i det ovannämnda målet Abbey National, punkterna 34–36).
33     Domstolen erinrar i detta sammanhang om att den rätt till avdrag som avses i artiklarna 17–20 i sjätte direktivet enligt fast
rättspraxis utgör en oskiljaktig del av mervärdesskatteordningen och därför i princip inte kan inskränkas. Avdragsrätten inträder
omedelbart för hela den ingående skatten (se, bland annat, dom av den 6 juli 1995 i mål C-62/93, BP Soupergaz, REG 1995, s.
I-1883, punkt 18, och av den 21 mars 2000 i de förenade målen C-110/98–C-147/98, Gabalfrisa m.fl., REG 2000, s. I-1577, punkt
43).
34     Domstolen erinrar inledningsvis om att syftet med avdragssystemet är att säkerställa att den mervärdesskatt som näringsidkaren
skall betala eller har betalat inom ramen för all sin ekonomiska verksamhet, inte till någon del belastar honom själv. Det
gemensamma mervärdesskattesystemet garanterar följaktligen en fullständig neutralitet beträffande skattebördan för all ekonomisk
verksamhet, oavsett vilka de syften och resultat är som eftersträvas med denna verksamhet, på villkor att nämnda verksamhet
i sig, i princip, är underkastad mervärdesskatt (se, för ett liknande resonemang, dom av den 14 februari 1985 i mål 268/83,
Rompelman, REG 1985, s. 655, punkt 19, svensk specialutgåva, volym 8, s. 83, och av den 15 januari 1998 i mål C-37/95, Ghent
Coal Terminal, REG 1998, s. I‑1, punkt 15, samt domarna i de ovannämnda målen Gabalfrisa m.fl., punkt 44, Midland Bank, punkt
19, och Abbey National, punkt 24).
35     Av sistnämnda villkor följer att mervärdesskatten är avdragsgill bara om de ingående transaktionerna har ett direkt och omedelbart
samband med de utgående transaktioner som medför avdragsrätt. Avdragsrätten för ingående mervärdesskatt som erlagts vid förvärvet
av varor eller tjänster förutsätter alltså att kostnaderna för dessa förvärv utgör en del av de kostnadskomponenter som ingår
i priset för de utgående skattepliktiga transaktionerna och som medför en rätt till avdrag (se domarna i de ovannämnda målen
Midland Bank, punkt 30, och Abbey National, punkt 28, samt dom av den 27 september 2001 i mål C-16/00, Cibo Participations,
REG 2001, s. I-6663, punkt 31).
36     Med hänsyn till att den i målet vid den nationella domstolen aktuella aktieemissionen utgör en transaktion som inte omfattas
av tillämpningsområdet för sjätte direktivet, och att Kretztechnik genomförde denna transaktion i syfte att förstärka sitt
kapital till förmån för sin ekonomiska verksamhet i allmänhet, utgör kostnaderna för de tillhandahållanden som detta bolag
förvärvat inom ramen för den berörda transaktionen en del av dess allmänna kostnader och utgör som sådana komponenter i priset
på dess varor. Sådana tillhandahållanden har nämligen ett direkt och omedelbart samband med den skattskyldiges samlade ekonomiska
verksamhet (se domarna i de ovannämnda målen BLP Group, punkt 25, Midland Bank, punkt 31, Abbey National, punkterna 35 och
36, och Cibo Participations, punkt 33).
37     Härav följer att Kretztechnik, med stöd av artikel 17.1 och 17.2 i sjätte direktivet, har rätt att dra av all mervärdesskatt
som belöpt på bolagets kostnader för de olika tillhandahållanden som det har förvärvat inom ramen för sin aktieemission. Denna
avdragsrätt förutsätter emellertid att samtliga de transaktioner som bolaget genomfört inom ramen för sin ekonomiska verksamhet
är skattepliktiga. När en skattskyldig person på samma gång genomför transaktioner som medför avdragsrätt och transaktioner
som inte medför sådan rätt till avdrag, får den skattskyldige nämligen enligt artikel 17.5 första stycket i sjätte direktivet
endast dra av den del av mervärdesskatten som kan hänföras till de förstnämnda transaktionerna (domarna i de ovannämnda målen
Abbey National, punkt 37, och Cibo Participations, punkt 34).
38     Den tredje frågan skall alltså besvaras så, att artikel 17.1 och 17.2 i sjätte direktivet medför rätt till avdrag för all
den mervärdesskatt som belöper på de kostnader som en skattskyldig person har haft för de olika tillhandahållanden som denne
förvärvat inom ramen för en aktieemission. Detta gäller dock bara i den mån som de transaktioner som den skattskyldige har
genomfört inom ramen för sin ekonomiska verksamhet är skattepliktiga.

Rättegångskostnader
39      Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma
mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till
domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
På dessa grunder beslutar domstolen (första avdelningen) följande dom:
1)
En nyemission av aktier utgör inte en transaktion som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 2.1 i rådets sjätte direktiv
77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system
för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, i dess lydelse enligt rådets direktiv 95/7/EG av den 10 april 1995.
2)
Artikel 17.1 och 17.2 i sjätte direktivet 77/388, i dess lydelse enligt direktiv 95/7, medför rätt till avdrag för all den
mervärdesskatt som belöper på de kostnader som en skattskyldig person har haft för de olika tillhandahållanden som denne förvärvat
inom ramen för en aktieemission. Detta gäller dock bara i den mån som de transaktioner som den skattskyldige har genomfört
inom ramen för sin ekonomiska verksamhet är skattepliktiga.
Underskrifter
*
Rättegångsspråk: tyska.