CELEX: 62008CJ0150
Yhdistetty nimikkeistö
Tariffinimikkeet 2206 ja 2208
Käymisteitse valmistettu tislattua alkoholia sisältävä juoma
Alun perin hedelmistä tai luonnontuotteesta saatu juoma
Aineiden lisääminen
Seuraukset
Alkuperäisen juoman maun, hajun ja ulkoasun menettäminen

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL L 256, s. 1
) liitteen I muodostavan yhdistetyn nimikkeistön (jäljempänä ”yhdistetty nimikkeistö”) tulkintaa, sellaisena kuin se on muutettuna annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 2587/91 (
EYVL L 259, s. 1
; jäljempänä asetus N:o 2658/87).
Tämä pyyntö on esitetty riita-asiassa, jossa asianosaisina ovat Siebrand BV, jonka kotipaikka on Kampen (Alankomaat) (jäljempänä Siebrand), ja Staatssecretaris van Financiën (valtiovarainministeriön valtiosihteeri) ja joka liittyy kahdeksaan heinäkuun 2003 ja helmikuun 2004 välisenä aikana määrättyyn jälkiverotukseen, jotka koskivat kyseisen yrityksen valmistaman kolmen alkoholijuoman valmisteveroa.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Pääasiassa kyseessä olevat jälkiverot on määrätty Alankomaiden valmisteverolain (Wet op de accijns) mukaisesti, jolla on pantu täytäntöön alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19.10.1992 annettu neuvoston direktiivi 92/83/ETY (
EYVL L 316, s. 21
).
Jotta valmisteveron alaiset tavaraluokat voitaisiin määritellä alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä 19.10.1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/84/ETY (
EYVL L 316, s. 29
) asetetun verokannan mukaan, direktiivin 92/83 26 artiklassa viitataan sen antamispäivänä voimassa olleeseen yhdistettyyn nimikkeistöön.
Yhdistetty nimikkeistö
Yhdistetty nimikkeistö perustuu maailmanlaajuiseen harmonoituun tavarankuvaus- ja tavarankoodausjärjestelmään (jäljempänä harmonoitu järjestelmä), jonka on laatinut sittemmin Maailman tullijärjestöksi muuttunut tulliyhteistyöneuvosto ja joka on otettu käyttöön Brysselissä 14.6.1983 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella, joka on Euroopan talousyhteisön puolesta hyväksytty tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (
EYVL L 198, s. 1
).
Yhdistetty nimikkeistö on asetuksen N:o 2658/87 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan samanlainen kuin harmonoitu järjestelmä nimikkeiden ja kuusinumeroisten alanimikkeiden osalta.
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan I osaston A kohdassa olevissa tämän nimikkeistön yleisissä tulkintasäännöissä (jäljempänä yleiset tulkintasäännöt) todetaan mm. seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
2.
– –
b)
Nimikkeessä oleva ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin. – – Useammasta kuin yhdestä aineesta koostuvat tavarat on luokiteltava 3 säännön periaatteiden mukaisesti.
3.
Jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti.
a)
Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen – – tavaroiden sisältämistä aineista – –, näitä sekoitetun – – tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.
b)
Jos sekoitettuja – – tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen – – mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
– –”
Pääasiassa kyseessä olevien tavaroiden osalta yhdistetty nimikkeistö sisältää IV jakson, jonka otsikko on ”Elintarviketeollisuuden tuotteet; juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja etikka; tupakka ja valmistetut tupakankorvikkeet”. Tämä jakso sisältää erityisesti 22 ryhmän, jonka otsikko on ”Juomat, etyylialkoholi (etanoli) ja etikka”. Tässä ryhmässä on puolestaan nimike 2206, jonka otsikko on ”Muut käymisen avulla valmistetut juomat (esim. siideri, päärynäviini ja sima); käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset sekä käymisen avulla valmistettujen juomien ja alkoholittomien juomien sekoitukset, muualle kuulumattomat”, sekä nimike 2208, jonka otsikko on ”Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia; väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat”.
Asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan ja 10 artiklan perusteella Euroopan yhteisöjen komissio laatii yhdistettyä nimikkeistöä koskevat selittävät huomautukset (jäljempänä yhdistettyä nimikkeistöä selittävät huomautukset).
Nimikettä 2206 koskevassa yhdistettyä nimikkeistöä selittävässä huomautuksessa, joka koskee nimikkeisiin 22060031–22060089 kuuluvia ”muita” tavaroita, todetaan seuraavaa:
”Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. [harmonoidun järjestelmän] selityksissä nimikkeen 2206 kohdissa 1–10 kuvaillut tuotteet.”
”Kuohumattomien, tietyn vetoisiin astioihin pakattujen juomien käsite”, johon viitaan alanimikkeissä 22060051–22060089, on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 2206 selittävässä huomautuksessa seuraavalla tavalla:
”Näihin alanimikkeisiin kuuluvat mm. juomat, joita ei ole valmistettu tuoreiden rypäleiden mehusta spontaanin käymisen avulla vaan jotka on valmistettu rypäletiivisteestä. Tämä tiiviste on hyvin säilyvää ja sitä voidaan varastoida myöhempää käyttöä varten.
Käyminen käynnistetään yleensä hiivalla. Tiivisteeseen voidaan myös lisätä sokeria ennen käymistä tai käymisen aikana. Tällä tavoin valmistettu tuote voidaan lopuksi makeuttaa, väkevöittää tai siihen voidaan sekoittaa muita aineita”.
Yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 2208 selittävän huomautuksen sanamuoto on seuraava:
”Nimikkeen 2208 väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat ovat alkoholipitoisia nesteitä, jotka on yleensä tarkoitettu nautittaviksi ja jotka on valmistettu:
—
joko suoraan tislaamalla spontaanisti käyneistä nesteistä, kuten viinistä tai siideristä, tai aikaisemmin käyneistä hedelmistä, puristusjätteistä, viljasta tai muista kasvikunnan tuotteista,
—
myös lisättyjä makuaineita sisältävistä, tai yksinkertaisesti lisäämällä erilaisia aromaattisia aineita, ja joskus myös sokeria, tislattuun alkoholiin.
Erilaiset alkoholipitoiset juomat on kuvailtu [harmonoidun järjestelmän] selityksissä nimikkeen 2208 kolmannen kappaleen alakohdissa 1–[17].
Denaturoimattomien väkevien alkoholijuomien luokituksesta on huomattava se, että ne luokitellaan tähän nimikkeeseen myös silloin, kun niiden alkoholipitoisuus on 80 tilavuusprosenttia tai suurempi, riippumatta siitä, soveltuvatko ne juomina välittömään kulutukseen.
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu käyttämällä valmistetut alkoholijuomat (nimikkeet 220300–220600).”
Harmonoitu järjestelmä
Harmonoitua järjestelmää koskevan 14.6.1983 allekirjoitetun kansainvälisen yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen mukaan sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi- ja tilastonimikkeistöt ovat harmonoidun järjestelmän mukaisia. Sopimuspuolten on siten käytettävä kaikkia harmonoidun järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen ja noudatettava mainitun järjestelmän numerojärjestystä. Saman määräyksen mukaan sopimuspuolet sitoutuvat myös siihen, että ne soveltavat harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia, ja siihen, etteivät ne muuta niiden soveltamisalaa.
Maailman tullijärjestö kehittää harmonoitua järjestelmää koskevat selitykset (jäljempänä harmonoidun järjestelmän selitykset). Yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 2206 koskeva harmonoidun järjestelmän selitys kuuluu seuraavasti:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat kaikki muut kuin nimikkeiden 2203–2205 käymisen avulla valmistetut juomat,
esimerkiksi:
1)
siideri, joka on omenamehusta käymisen avulla saatu alkoholipitoinen juoma.
– –
Kaikki edellä mainitut juomat voivat olla luonnostaan kuohuvia tai keinotekoisesti hiilihapotettuja. Ne luokitellaan tähän nimikkeeseen silloinkin, kun ne on tehty väkevämmiksi alkoholia lisäämällä tai niiden alkoholipitoisuutta on lisätty uudelleen käyttämällä, mikäli ne säilyttävät tähän nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden luonteen.
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös alkoholittomien juomien ja käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset sekä 22 ryhmän edellä olevien nimikkeiden käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset, esim. virvoitusjuomien ja oluen tai viinin sekoitukset sekä oluen ja viinin sekoitukset, joiden alkoholipitoisuus on yli 0,5 tilavuusprosenttia.
– –”
Nimikettä 2208 koskevassa harmonoidun järjestelmän selityksessä todetaan seuraavaa:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat, alkoholipitoisuudestaan riippumatta, seuraavat tuotteet:
A)
Viina ja muut alkoholipitoiset juomat (maustamattomat), jotka on valmistettu tislaamalla viinistä, siideristä tai muista käymisen avulla valmistetuista juomista taikka hedelmistä, rypäletisleestä, viljasta tai muista käyneistä kasvikunnan tuotteista; ne sisältävät enemmän tai vähemmän niitä sivuaineita (estereitä, aldehydejä, happoja, korkeampia alkoholeja [haihtuvat alkoholit] jne.), jotka antavat eri juomille niille ominaisen maun ja aromin.
B)
Liköörit, jotka ovat alkoholipitoisia juomia, joihin on lisätty sokeria, hunajaa tai muita luonnollisia makeutusaineita ja uutteita tai esansseja (esimerkiksi alkoholipitoiset juomat, jotka on saatu aikaan joko tislaamalla tai sekoittamalla etyylialkoholia tai tislattua alkoholia yhteen tai useampaan seuraavista tuotteista: hedelmät, kukat tai muut kasvien osat, uutteet, esanssit, eteeriset öljyt tai mehu, myös tiivisteet). Näistä tuotteista voidaan mainita liköörit, jotka sisältävät sokerikiteitä, hedelmämehuista valmistetut liköörit, munaliköörit, yrtti-, marja- ja mausteliköörit, tee-, suklaa-, maito- ja hunajaliköörit.
C)
Kaikki muut alkoholipitoiset juomat, tämän ryhmän muihin nimikkeisiin kuulumattomat.”
Esimerkkinä kyseisistä tuotteista tässä selityksessä mainitaan muun muassa:
”– –
7)
’Crème’-nimiset liköörit, joiden nimi perustuu juoman koostumukseen tai väriin. Niiden alkoholipitoisuus on tavallisesti suhteellisen vähäinen ja ne ovat hyvin makeita (esim. crème de cacao, crème de banane, crème de vanille, crème de café, crème de cassis), tähän nimikkeeseen kuuluvat myös alkoholijuomat, jotka sisältävät spriiemulsioita ja munankeltuaista, kermaa jne.
8)
Ratafia, joka on eräiden hedelmämehuista valmistettavien liköörien nimitys; näihin likööreihin on usein lisätty pieniä määriä aromiaineita (esim. kirsikka-, vadelma- ja aprikoosiratafia).
– –
15)
Hedelmä- ja kasvismehut, joihin on lisätty alkoholia ja joiden alkoholipitoisuus on yli 0,5 tilavuusprosenttia, muut kuin nimikkeen 2204 tuotteet.
– –
17)
Juomat, jotka on saatu muistuttamaan viiniä sekoittamalla tislattuja väkijuomia hedelmämehun ja/tai veden, sokerin, väriaineen, maustamisaineen tai muiden aineiden kanssa, muut kuin nimikkeen 2204 tuotteet”.
Yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa koskevan harmonoidun järjestelmän selityksen VIII kohdan mukaan olennaisen luonteen määräävä tekijä voi tavaralajista riippuen ilmetä esimerkiksi aineen tai osan laadusta, tilavuudesta, paljoudesta, painosta tai arvosta tai tavaraan sisältyvän aineen merkityksestä tavaran käytölle.
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
Siebrand on alkoholijuomia ja alkoholittomia juomia tuottava yritys. Se tuottaa muun muassa kolmea alkoholijuomaa, joiden tuotenimet ovat ”Pina Colada”, ”Whiskey Cream” ja ”Apfel Cocktail”. Nämä tuotteet valmistetaan siideristä, johon lisätään tislattua alkoholia, vettä, sokerisiirappia, erilaisia aromeja ja väriaineita ja – Pina Coladan ja Whiskey Creamin osalta – kermapohja. Näiden kolmen juoman alkoholipitoisuus on 14,5 tilavuusprosenttia, josta 12 prosenttia tulee tislatusta alkoholista ja 2,5 prosenttia käymisteitse omenatiivisteestä saadusta alkoholista.
Verotarkastaja (jäljempänä tarkastaja) luokitteli kyseiset tuotteet 1.1.2003 asti yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 kuuluviksi, minkä perusteella määräytyi myös niihin sovellettava valmisteverokanta. Staatssecretaris van Financiënin tekemän päätöksen mukaisesti tarkastaja katsoi kuitenkin, että kun otetaan huomioon kyseessä olevien tuotteiden alkoholipitoisuus ja luonne, näitä juomia on alkaen pidettävä yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208 kuuluvina. Tästä seuraa korkeampi valmisteverokanta.
Vaikka tarkastaja siirsi uuden tariffin soveltamista 1.7.2003 asti, se määräsi Siebrandille jälkiveroa kahdeksaan otteeseen heinäkuun 2003 ja helmikuun 2004 väliseltä ajanjaksolta. Siebrand vastusti kyseisiä jälkiverotuksia, mutta tarkastaja pysyi kannassaan oikaisuvaatimusta koskevassa päätöksessään.
Siebrand nosti täten kanteen Gerechtshof te Arnhemissa, joka katsoi, että kyseiset tuotteet oli luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208 kuuluviksi.
Hoge Raad der Nederlanden, johon Siebrand valitti tästä tuomiosta, päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Voidaanko juoma, joka sisältää tietyn määrän tislattua alkoholia ja joka muilta osin vastaa yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 2206 kuvausta, luokitella tähän nimikkeeseen silloin, jos kysymyksessä on käymisteitse valmistettu juoma, joka on menettänyt veden ja tiettyjen aineiden lisäämisen takia tietystä hedelmästä tai tietystä luonnontuotteesta valmistetun juoman maun, hajun ja/tai ulkoasun?
2)
Jos edelliseen kysymykseen annetaan myöntävä vastaus, minkä kriteerin perusteella on määritettävä, onko juoma kuitenkin luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208 siksi, että se sisältää tislattua alkoholia?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Näillä kysymyksillä, joita tulee tarkastella yhdessä, kansallinen tuomioistuin tiedustelee, ovatko käymisteitse saadusta alkoholista valmistetut juomat, jotka alun perin luokiteltiin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 ja joihin on lisätty tietty määrä tislattua alkoholia, vettä, sokerisiirappia, aromiaineita, väriaineita ja – tiettyjen juomien osalta – kermapohja, minkä johdosta ne ovat menettäneet tietystä hedelmästä tai tietystä luonnontuotteesta valmistetun juoman maun, hajun ja/tai ulkoasun, yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 kuuluvia käymisteitse valmistettuja juomia vai yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208 kuuluvia tislattuja juomia.
Tältä osin on palautettava mieleen vakiintunut oikeuskäytäntö, jonka mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tuotteiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tuotteiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautuksissa (ks. mm. asia C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007, Kok., s. I-6675, 16 kohta ja yhdistetyt asiat C-362/07 ja C-363/07, Kip Europe ym., tuomio , Kok., s. I-9489, 26 kohta).
Yhteisen tullitariffin ryhmiä edeltävät huomautukset sekä komission laatimat yhdistettyä nimikkeistöä koskevat selittävät huomautukset ja Maailman tullijärjestön laatimat harmonoidun järjestelmän selitykset auttavat huomattavasti eri tullinimikkeiden sisällön tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia (ks. em. asia Olicom, tuomion 17 kohta; asia C-486/06, Van Landeghem, tuomio 6.12.2007, Kok., s. I-10661, 25 kohta ja asia C-403/07, Metherma, tuomio , Kok., s. I-8921, 48 kohta).
On huomattava, että yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 2206 koskevan harmonoidun järjestelmän selityksen mukaan alkoholin lisääminen tähän nimikkeeseen luokiteltaviin juomiin ei estä sitä, että nämä juomat säilyttävät tämän luokituksen, mikäli ne säilyttävät tähän nimikkeeseen luokiteltujen tuotteiden eli käymisteitse valmistettujen juomien ominaisuudet.
Ennakkoratkaisupyynnön esittämisestä tehdystä päätöksestä käy kuitenkin ilmi, että pääasiassa kyseessä olevat juomat ovat menettäneet tietystä hedelmästä tai tietystä luonnontuotteesta valmistetun juoman eli käymisteitse valmistetun juoman maun, hajun ja/tai ulkoasun. Tällaisia tuotteita ei voida luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 kuuluviksi.
Tällaisten tuotteiden luokittelusta on huomautettava, että yleisten tulkintasääntöjen 2 säännön b alakohdan mukaan nimikkeessä oleva ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin. Tämä on tilanne pääasiassa kyseessä olevien kaltaisten tuotteiden osalta, jotka sisältävät käymisteitse valmistettua alkoholia ja tislattua alkoholia. Nämä aineet kuuluvat eri tariffinimikkeisiin.
Yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohdassa todetaan, että jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä.
Kun pääasiassa kyseessä olevien kaltaiset tavarat koostuvat useasta eri aineesta ja kumpikaan edellä mainituista kahdesta alanimikkeestä ei ole toista yksityiskohtaisempi, ainoa säännös, jonka nojalla pääasiassa kyseessä olevat tavarat voidaan luokitella, on yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohta (ks. asia 253/87, Sportex, tuomio 21.6.1988, Kok., s. 3351, 7 kohta ja asia C-250/05, Turbon International, tuomio , Kok., s. I-10531, 20 kohta).
Tämän yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdan mukaan tavaran tariffiluokituksen tekemiseksi on välttämätöntä ratkaista, mikä niistä aineista, joista tavara koostuu, antaa tavaralle sen olennaisen luonteen (ks. asia C-288/99, VauDe Sport, tuomio 10.5.2001, Kok., s. I-3683, 25 kohta; asia C-276/00, Turbon International, tuomio , Kok., s. I-1389, 26 kohta ja em. asia Turbon International, tuomio , 21 kohta).
Näin ollen on määriteltävä, mikä niistä aineista, joista pääasiassa kyseessä olevien tavaroiden kaltaiset tavarat koostuvat, antaa niille niiden olennaisen luonteen.
Ennakkoratkaisupyynnön esittämisestä tehdystä päätöksestä käy ilmi, että nämä tuotteet valmistetaan siideristä, johon lisätään tislattua alkoholia, vettä, sokeria siirapin muodossa, erilaisia aromeja ja väriaineita ja – Pina Coladan ja Whiskey Creamin osalta – kermapohja. Lopputuotteiden alkoholipitoisuus on 14,5 tilavuusprosenttia, josta 2,5 prosenttia on käymisteitse siideristä saatua alkoholia ja 12 prosenttia tislattua alkoholia.
Kuten yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa koskevan harmonoidun järjestelmän selityksen VIII kohdassa todetaan, olennaisen luonteen määräävä tekijä voi tavaralajista riippuen ilmetä esimerkiksi aineen tai osan laadusta, tilavuudesta, paljoudesta, painosta tai arvosta tai tavaraan sisältyvän aineen merkityksestä tavaran käytölle.
Pääasiassa kyseessä olevien kaltaisten tuotteiden osalta voidaan ottaa huomioon useat objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, kun määritellään tuotteiden olennaista luonnetta. Täten on ensinnäkin todettava, että tislatun alkoholin osuus tuotteiden kokonaismäärästä ja myös niiden alkoholipitoisuudesta on suurempi kuin käymisteitse valmistetun alkoholin.
Toiseksi on välttämätöntä tutkia, vastaavatko näiden tuotteiden aistittavissa olevat erityiset ominaispiirteet yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208 luokiteltuja tuotteita. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan maku voi nimittäin muodostaa tuotteen objektiivisen ominaispiirteen ja ominaisuuden (ks. vastaavasti asia C-124/03, Artrada ym., tuomio 28.10.2004, Kok., s. I-10297, 41 kohta ja asia C-196/05, Sachsenmilch, tuomio , Kok., s. I-5161, 37 kohta).
Tältä osin, kuten on aiemmin jo korostettu, pääasiassa kyseessä olevien kaltaiset tuotteet ovat veden ja muiden aineiden lisäämisen johdosta menettäneet tietystä hedelmästä tai tietystä luonnontuotteesta valmistetun juoman eli käymisteitse valmistetun juoman maun, hajun ja/tai ulkoasun. Kyseisten tuotteiden tällaiset aistittavissa olevat erityiset ominaispiirteet, jotka määrittelevät tuotteiden olennaisen luonteen, vastaavat siten niiden tuotteiden ominaispiirteitä, jotka on luokiteltu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208.
Lopuksi on huomautettava, että tuotteen käyttötarkoitus voi myös olla luokittelun objektiivinen arviointiperuste sikäli kuin se kiinteästi liittyy kyseiseen tuotteeseen, jolloin liitynnän kiinteyttä on pystyttävä arvioimaan tuotteen objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien mukaan (ks. asia C-459/93, Thyssen Haniel Logistic, tuomio 1.6.1995, Kok., s. I-1381, 13 kohta; asia C-396/02, DFDS, tuomio , Kok., s. I-8439, 29 kohta ja asia C-183/06, RUMA, tuomio , Kok., s. I-1559, 36 kohta). On riidatonta, että pääasiassa kyseessä olevien kaltaisten tuotteiden objektiiviset ominaispiirteet ja ominaisuudet, kuten muoto, väri ja kauppanimi, vastaavat alkoholipitoisen juoman objektiivisia ominaispiirteitä ja ominaisuuksia.
Näin ollen pääasiassa kyseessä olevien kaltaisten juomien olennainen luonne vastaa yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208 kuuluvien tuotteiden ominaista luonnetta.
Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on syytä vastata, että käymisteitse saadusta alkoholista valmistetut juomat, jotka alun perin luokiteltiin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 ja joihin on lisätty tietty määrä tislattua alkoholia, vettä, sokerisiirappia, aromiaineita, väriaineita ja – tiettyjen juomien osalta – kermapohja, minkä johdosta ne ovat menettäneet tietystä hedelmästä tai tietystä luonnontuotteesta valmistetun juoman maun, hajun ja/tai ulkoasun, eivät kuulu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 vaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (kolmas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Käymisteitse saadusta alkoholista valmistetut juomat, jotka alun perin luokiteltiin tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87, sellaisena kuin se on muutettuna annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 2587/91, liitteessä I olevan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 ja joihin on lisätty tietty määrä tislattua alkoholia, vettä, sokerisiirappia, aromiaineita, väriaineita ja – tiettyjen juomien osalta – kermapohja, minkä johdosta ne ovat menettäneet tietystä hedelmästä tai tietystä luonnontuotteesta valmistetun juoman maun, hajun ja/tai ulkoasun, eivät kuulu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 vaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: hollanti