CELEX: 62004CJ0311
Kopējais muitas tarifs
Tarifu pozīcijas
Rīsa partiju klasifikācija
Kombinētās nomenklatūras 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkts
Spēkā esamība
Ievedmuitas nodevu vēlāka piedziņa
Kopienas Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta b) apakšpunkts
Interpretācija
Parādnieka labticība

1       Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, pirmkārt, attiecas uz Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu
un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kurā izdarīti grozījumi ar Komisijas 2000. gada 13. oktobra
Regulu (EK) Nr. 2388/2000 (OV L 264, 1. lpp., kļūdas labojums OV L 276, 92. lpp.; turpmāk tekstā – “Regula Nr. 2658/87”),
I pielikuma 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkta spēkā esamību. Otrkārt, tas attiecas uz Padomes 1992. gada 12. oktobra
Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 1. lpp.), kurā izdarīti grozījumi ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2000. gada 16. novembra Regulu (EK) Nr. 2700/2000 (OV L 311, 17. lpp.; turpmāk tekstā – “Muitas kodekss”), 220. panta
2. punkta b) apakšpunkta ceturtās daļas interpretāciju.
2       Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp sabiedrību
Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV
(turpmāk tekstā – “
ASAD
”) un
Inspecteur der Belastingdienst
– Douanedistrict Rotterdam
(Roterdamas apgabala muitas inspektors, turpmāk tekstā – “inspektors”) par zināmu rīsa partiju muitas tarifu klasifikāciju.

Atbilstošās tiesību normas

Starptautiskās tiesības
3       Starptautiskā konvencija, ar ko izveidota preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma (turpmāk tekstā – “HS”) un
kas noslēgta 1983. gada 14. jūnijā Briselē, un tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokols (turpmāk tekstā – “HS konvencija”)
Kopienas vārdā ir apstiprināti ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.).
4       Saskaņā ar minētās konvencijas 3. panta 1. punktu līgumslēdzējas puses apņemas nodrošināt, lai to muitas tarifi un statistikas
nomenklatūras būtu saskaņā ar HS, izmantot visas HS pozīcijas un apakšpozīcijas, tās nepapildinot un negrozot, un atbilstošos
ciparu kodus un ievērot šīs sistēmas ciparu secību. Līgumslēdzējas puses apņemas arī piemērot vispārīgos noteikumus HS interpretācijai
un visas iedaļu, nodaļu un apakšpozīciju piezīmes un negrozīt HS iedaļu, nodaļu, pozīciju vai apakšpozīciju piemērojamību.
5       Muitas sadarbības padome, vēlāk kļuvusi par Pasaules muitas organizāciju (turpmāk tekstā – “PMO”), kas izveidota ar 1950. gada
15. decembrī Briselē parakstīto starptautisko konvenciju par šādas padomes izveidošanu, saskaņā ar HS konvencijas 8. panta
noteikumiem apstiprina paskaidrojumus par HS, ko pieņem tās 6. pantā paredzētā HS komiteja.
6       HS konvencijas pielikumā minētajā HS nomenklatūrā ir ietverta II iedaļa ar nosaukumu “Augu valsts produkti”, kurā īpaši ietilpst
10. nodaļa ar nosaukumu “Graudaugi”. Šajā nodaļā cita starpā ietilpst pozīcija 10 06 ar nosaukumu “Rīsi”. Apakšpozīcijas ir
minētas ar šādiem kodiem: 1006 10 – “nelobīti rīsi” (rīsi
paddy
), 1006 20 – “lobīti rīsi” (rīsi
cargo
jeb brūnie rīsi), 1006 30 – “daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti”, 1006 40 – “šķeltie rīsi”.
7       Saskaņā ar PMO paskaidrojumu attiecībā uz HS pozīciju 10 06 tajā īpaši ietilpst:
“1)      “nelobīti rīsi” (rīsi
paddy
jeb kulti rīsi) – rīsi, kuru graudus cieši apņem miziņa;
2)      “lobīti rīsi” (rīsi
cargo
jeb brūnie rīsi) – rīsi, kuriem miziņa noņemta ar speciālu nolobīšanas aparātu palīdzību, bet kuri joprojām saglabā savu
sēklapvalku; lobītie rīsi gandrīz vienmēr satur nelielu daudzumu nelobīto rīsu;
3)      “daļēji slīpēti rīsi” – rīsi, kas sastāv no graudu iekšējās kārtas, kurai daļēji noņemts sēklapvalks;
4)      “pilnīgi slīpēti rīsi” – rīsi, kas sastāv no graudu iekšējās kārtas, kam sēklapvalks noņemts ar speciālu slīpēšanas aparātu
[..]”.

Kopienu tiesības
Kombinētā nomenklatūra
8       Kopējā muitas tarifa (turpmāk tekstā – “KMT”), kā arī Kopienu ārējās tirdzniecības statistikas prasībām ar Regulu Nr. 2658/87
tika izveidota preču nomenklatūra ar nosaukumu “kombinētā nomenklatūra” (turpmāk tekstā – “KN”), kas ir balstīta uz HS, izmantojot
tās sešu ciparu pozīcijas un apakšpozīcijas; vienīgi iedalījumi ar septiņiem un astoņiem cipariem ir tai specifiski.
9       KN versija, kas bija piemērojama pamata prāvas notikumu laikā, ir atrodama Regulas Nr. 2388/2000 I pielikumā. Šī pielikuma
otrajā daļā ir II iedaļa ar nosaukumu “Augu valsts produkti”. Šajā iedaļā ir arī 10. nodaļa ar nosaukumu “Graudaugu produkti”.
Šajā nodaļā ir pozīcija 1006 ar nosaukumu “Rīsi”, kurā ir šādas apakšpozīcijas:
“[..]
KN kods
Preču apraksts
[..]
1006 20
[..]
lobīti rīsi [rīsi
cargo
vai brūnie rīsi]
– – tvaicēti:
[..]
[..]
– – citādi:
[..]
[..]
– – – garengraudu
[..]
[..]
1006 20 98
– – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu vai lielāku par 3
1006 30
– daļēji vai pilnīgi slīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti:
– – daļēji slīpēti rīsi:
– – – tvaicēti:
[..]
[..]
– – – citādi:
[..]
[..]
– – – – garengraudu:
[..]
1006 30 48
[..]
[..]
– – – – – ar garuma/platuma attiecību vienādu vai lielāku par 3
[..]
[..]”.
10     Šajā 10. nodaļā ir arī papildu piezīme (turpmāk tekstā – “apstrīdētā papildu piezīme”), saskaņā ar kuru:
“d)      “nelobīti rīsi” ([..]) ir rīsi, kuriem pēc kulšanas ir saglabājusies miziņa;
e)      “lobīti rīsi” (apakšpozīcija [..] 1006 20 98) ir rīsi, kuriem ir noņemta tikai miziņa. Šis nosaukums attiecināms uz rīsiem,
kas tirdzniecībā tiek apzīmēti kā [..], rīsi
cargo
, [..]);
f)      “daļēji slīpēti rīsi” (apakšpozīcija [..] 1006 30 48) ir rīsi, kuriem noņemta miziņa, daļa no dīgļa un visa vai daļa no sēklapvalka
ārējām kārtām, bet nav noņemtas iekšējās kārtas;
g)      “pilnīgi slīpēti rīsi” (apakšpozīcija [..] 1006 30 98) ir rīsi, kuriem noņemta miziņa, visas sēklapvalka ārējās un iekšējās
kārtas, viss dīglis garengraudu vai pusgarengraudu rīsiem, vismaz daļa no dīgļa apaļgraudu rīsiem [..].”
11     Saskaņā ar KN 10. nodaļas 2. papildu piezīmi tarifa likmes šajā grupā ietvertajiem maisījumiem piemērojamas šādi:
“a)      maisījumiem, kuros viena no sastāvdaļām ir vismaz 90 %, piemērojama šai sastāvdaļai noteiktā likme;
b)      pārējiem maisījumiem piemērojama tās sastāvdaļas likme, kurai noteikta visaugstākā ievedmuita.”
Muitas kodekss
12     Saskaņā ar Muitas kodeksa 217. pantu:
“1.      Ikvienu muitas parāda rezultātā radušos ievedmuitas vai izvedmuitas nodokļa summu (turpmāk tekstā – “nodokļa summa”) muitas
dienesti aprēķina, tiklīdz to rīcībā ir nepieciešamie dati, un ieraksta uzskaites dokumentos vai jebkurā citā līdzvērtīgā
dokumentā (iegrāmatošana).
[..]”
13     Saskaņā ar Muitas kodeksa 220. pantu:
“1.      Ja muitas parāda rezultātā radusies muitas nodokļa summa nav iegrāmatota saskaņā ar 218. un 219. pantu vai iegrāmatota zemākā
apjomā nekā ir pēc likuma uzliekamā muitas nodokļa summa, tad nodokļa summa, kas jāsedz vai kas paliek vēl nesegta, iegrāmatojama
divu dienu laikā pēc dienas, kurā muitas dienesti ir noskaidrojuši lietas apstākļus un ir gatavi aprēķināt pēc likuma maksājamo
muitas nodokļa summu un noteikt parādnieku (vēlāka iegrāmatošana) [..].
2.      Izņemot gadījumus, kas minēti 217. panta 1. punkta otrajā un trešajā ievilkumā, vēlāku iegrāmatošanu nedrīkst izdarīt, ja:
[..]
b)      likumā noteiktā, bet nesamaksātā nodokļa summa nav bijusi iegrāmatota muitas dienestu kļūdas dēļ, kuru par maksājumu atbildīgā
persona praktiski nav varējusi konstatēt, šī persona ir rīkojusies labā ticībā un izpildījusi visus spēkā esošo tiesību aktu
noteikumus attiecībā uz muitas deklarāciju.
Ja preču preferenciālais statuss ir noteikts, pamatojoties uz administratīvās sadarbības sistēmu, kas ietver trešās valsts
dienestus, tad šo dienestu izdots sertifikāts, ja tā izrādītos nepatiesa, būtu kļūda, ko nevarētu praktiski konstatēt punkta
pirmās daļas nozīmē.
Nepareizi izdots sertifikāts tomēr nav kļūda, ja sertifikāts pamatojas uz eksportētāja nepareizi sniegtiem faktiem, izņemot
gadījumus, kad ir acīmredzams, ka izdevēji dienesti ir bijuši informēti vai ka tiem ir bijis jābūt informētiem, ka preces
neatbilst nosacījumiem, kas jāievēro, lai tiem varētu noteikt preferenciālu režīmu.
Parādnieks var pamatot savu labo ticību, ja spēj parādīt, ka attiecīgo tirdzniecības darbību laikā ir ar pietiekamu rūpību
pūlējies nodrošināt, lai visi preferenču režīma nosacījumi būtu izpildīti.
[..]”.

Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi
14     2001. gada 10. augustā
ASAD
, muitas aģents, Nīderlandes muitas dienestiem iesniedza deklarāciju par 1 134 500 kg rīsu, kuri tika aprakstīti kā “daļēji
slīpēti garengraudu rīsi, ar garuma/platuma attiecību vienādu vai lielāku par 3”, importu.
ASAD
tādējādi šos rīsus deklarēja KMT pozīcijā 1006 30 48, kas atbilst daļēji slīpētiem rīsiem.
15     Importa deklarācijā kā izcelsmes valsts tika minēta Aruba.
ASAD
izmantoja labvēlīgā tarifa režīmu, kas piemērojams tām precēm pozīcijā 1006 30 48, kas nāk no Arubas.
16
ASAD
deklarācijai pievienoja trīs pārvadājumu sertifikātus EUR.1. No šiem trim sertifikātiem divi bija apzīmogoti Arubas kompetentajās
iestādēs. Sertifikātos preces bija aprakstītas šādi: “lobīti rīsi no ĀKK Gajānas, kas pārstrādāti Arubā atbilstoši Padomes
1991. gada 25. jūlija Lēmuma 91/482/EEK un tā II pielikuma nosacījumiem”.
17     Šiem dokumentiem bija pievienoti
AGRIM
importa sertifikāti kopumā 3 694 000 kg daļēji slīpētiem garengraudu rīsiem KMT tarifa pozīcijā 1006 30 48 un rēķins, kurā
rīsi bija aprakstīti kā “pārstrādāti lobīti, garengraudu rīsi [..]”.
18     Nīderlandes muitas dienests paņēma preču paraugus analīzei un infomēja
ASAD
, ka importa deklarācijas pārbaude līdz analīzes rezultātu saņemšanai tiek pārtraukta.
19     Paraugu analīzē tika noskaidrots, ka vairāk nekā puse no rīsu partijas bija lobīti rīsi, bet mazāk nekā puse bija daļēji slīpēti
rīsi ar nelobītu rīsu piemaisījumu. Šādi rezultāti tika iegūti, ņemot par pamatu apstrīdētās papildu piezīmes kritērijus un
uzskatot, ka rīsi, kuriem noņemta daļa sēklapvalka un nevis dīglis, ir jāklasificē kā lobīti rīsi, nevis daļēji slīpēti rīsi.
Ņemot vērā šos rezultātus, inspektors rīsus klasificēja KMT tarifu pozīcijā 1006 20 98, tādējādi novirzoties no pozīcijas,
kas bija minēta deklarācijā, un liedzot
ASAD
labvēlīgā tarifa piemērošanu.
20     Uz šī labojuma pamata inspektors 2001. gada 27. novembrī nosūtīja
ASAD
muitas nodokļa maksājuma pieprasījumu NLG 541 394,80 apmērā (EUR 245 674,25).
21     Pēc neveiksmīgas sūdzības
ASAD
, kas apstrīd šādi klasifikācijā veiktās izmaiņas, cēla prasību
Gerechtshof te Amsterdam
[Amsterdamas Apelācijas tiesā]. Tiesvedība ir nevis par pašu muitas nodokļa aprēķināšanu, bet to, vai maksājuma pieprasījums
ir izdots likumīgi.
22     Šī tiesa ievēroja, ka, lai atšķirtu rīsus HS pozīcijā 1006 20 no rīsiem HS pozīcijā 1006 30, ārpus Kopienas tiek izmantots
PMO paskaidrojums. Ņemot vērā, ka apstrīdētajā papildu piezīmē ir izmantots papildu kritērijs daļēji slīpētu rīsu klasifikācijai,
proti, rīsa grauda dīgļa (daļēja) noņemšana, šī tiesa uzskatīja, ka Kopienas likumdevējs ir izvēlējies šīs pozīcijas nošķirt
citādi. Uzskatot, ka Kopiena, iespējams, pārkāpj starptautiskos pienākumus, ko tai uzliek HS konvencija, tai radās jautājums
par apstrīdētās papildu piezīmes spēkā esamību. Šī tiesa gadījumā, ja šī piezīme netiktu atzīta par spēkā neesošu, uzskata,
ka
ASAD
var likumīgi pamatoties uz Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta b) apakšpunktu, lai apstrīdētu maksājuma pieprasījumu, taču
tā šaubās par to, vai šī sabiedrība ir izrādījusi pietiekamu rūpību, lai pārliecinātos, ka tikuši ievēroti visi labvēlīgā
režīma nosacījumi.
23     Šajos apstākļos
Gerechtshof te Amsterdam
izlēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)      Vai [apstrīdētā] [..] papildu piezīme ir spēkā tiktāl, ciktāl tā nosaka citas prasības jēdzienam “daļēji slīpēti rīsi” nekā
tās, kas paredzētas [PMO] paskaidrojumā par Harmonizētās sistēmas pozīciju 10 06?
2)      Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša, vai, ja attiecīgā persona zināja vai tai bija jāzina par [apstrīdēto] papildu
piezīmi [..], bet nezināja, vai tā ir spēkā, vai vismaz nebija par to droša, ņemot vērā atšķirīgo HS pozīcijas 10 06 aprakstu
PMO paskaidrojumā, tā var atsaukties uz labticību saskaņā ar Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta ievadu un b) apakšpunkta
ceturto daļu [..]?”

Par prejudiciālajiem jautājumiem

Par pirmo jautājumu
24     Pirmajā jautājumā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai apstrīdētā papildu piezīme nav spēkā tiktāl, ciktāl tajā izmantotajā daļēji
slīpētu rīsu definīcijā ietvertais rīsa grauda dīgļa elements nav ietverts HS paskaidrojumā.
25     Vispirms jāatgādina, ka saskaņā ar EKL 300. panta 7. punktu Kopienas iestādēm ir saistoša HS konvencija. Kopiena saskaņā ar
minētās konvencijas 3. pantu ir apņēmusies negrozīt HS piemērojamību (šajā sakarā skat. 2000. gada 28. marta spriedumu lietā
C‑309/98
Holz Geenen
,
Recueil
, I‑1975. lpp., 13. punkts). Šajā sakarā jāatgādina arī, ka Kopienas noslēgto starptautisko līgumu prioritāte pār sekundārajiem
Kopienu tiesību aktiem (2006. gada 10. janvāra spriedums lietā C‑344/04
IATA
u.c., Krājums, I‑403. lpp., 35. punkts) noteic, ka šie akti ir interpretējami saskaņā ar minētajiem līgumiem (1996. gada
10. septembra spriedums lietā C‑61/94 Komisija/Vācija,
Recueil
, I‑3989. lpp., 52. punkts, un 2004. gada 1. aprīļa spriedums lietā C‑286/02
Bellio F.lli
,
Recueil
, I‑3465. lpp., 33. punkts).
26     Turklāt saskaņā ar pastāvīgo judikatūru būtiskajam kritērijam preču klasifikācijā tarifu noteikšanai principā ir jāizriet
no šo preču objektīvām īpašībām un pazīmēm, kas definētas KN pozīcijas tekstā un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši
2004. gada 16. septembra spriedumu lietā C‑396/02
DFDS
,
Recueil
, I‑8439. lpp., 27. punkts, un 2005. gada 15. septembra spriedumu lietā C‑495/03
Intermodal Transports
, Krājums, I‑8151. lpp., 47. punkts), lai nodrošinātu tiesisko drošību un atvieglotu pārbaudes.
27     Paskaidrojošajām piezīmēm, ko attiecībā uz KN izstrādājusi Eiropas Kopienu Komisija un ko attiecībā uz HS izstrādājusi PMO,
ir būtiska loma dažādu tarifa pozīciju piemērojamības interpretācijā, tomēr tās nav juridiski saistošas (skat. it īpaši iepriekš
minētos spriedumus lietās
DFDS
, 28. punkts, un
Intermodal Transports
, 48. punkts).
28     Šo KN paskaidrojumu saturam ir jāatbilst tās noteikumiem, un tas nedrīkst mainīt to piemērojamību (skat. it īpaši 1999. gada
9. februāra spriedumu lietā C‑280/97
ROSE Elektrotechnik
,
Recueil
, I‑689. lpp., 23. punkts; 2000. gada 26. septembra spriedumu lietā C‑42/99
Eru Portuguesa
,
Recueil
, I‑7691. lpp., 20. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā
Intermodal Transports
, 48. punkts).
29     Šajā gadījumā jākonstatē, ka dažādu rīsu apzīmējumi HS un KN pozīcijās un apakšpozīcijās ir identiski. Turklāt ir skaidrs,
ka nelobītu rīsu un lobītu rīsu definīcijas apstrīdētās papildu piezīmes d) un e) apakšpunktos ir vienādas ar definīcijām,
kas ietvertas HS paziņojumā. Tādējādi nelobīti rīsi ir tādi rīsi, kuru graudiem vēl ir miziņa. Lobīti rīsi ir tādi rīsi, kuriem
pirmajā apstrādē minētā miziņa ir noņemta.
30     Apakšpozīcija 1006 30 gan HS, gan KN attiecas uz rīsiem, kuri pēc papildu apstrādes ir kļuvuši par daļēji vai pilnīgi slīpētiem
rīsiem, arī pulētiem vai glazētiem. Tādējādi KN atbilst HS.
31     Iesniedzējtiesas uzdotais jautājums attiecas uz apstrīdētās papildu piezīmes noteikumu satura pārbaudi tādējādi, ka tās daļēji
slīpēto un pilnīgi slīpēto rīsu definīcija maina KN piemērojamību.
32     Saskaņā ar HS, kuras piemērojamība ir izskaidrota PMO paskaidrojumā, daļēji slīpēti rīsi ir tādi rīsi, kuriem ir daļēji noņemts
sēklapvalks, bet pilnīgi slīpēti rīsi ir tādi rīsi, kuriem ir pilnībā noņemts sēklapvalks. Apstrīdētās papildu piezīmes f) apakšpunktā
daļēji slīpēti rīsi ir definēti kā rīsi, kuriem noņemta miziņa, daļa no dīgļa un visa vai daļa no sēklapvalka ārējām kārtām,
bet nav noņemtas iekšējās kārtas. Šīs pašas papildu piezīmes g) apakšpunktā pilnīgi slīpēti rīsi ir definēti kā rīsi, kuriem
noņemta miziņa, visas sēklapvalka ārējās un iekšējās kārtas, viss dīglis garengraudu vai pusgarengraudu rīsiem, vismaz daļa
no dīgļa apaļgraudu rīsiem. Tādējādi PMO paskaidrojumā un apstrīdētajā papildu piezīmē lietotajās definīcijās konstatējamas
atšķirības attiecībā uz to, vai daļēji slīpētu rīsu definīcijā ir vai nav ņemta vērā dīgļa noņemšana.
33     Tomēr, ņemot vērā rīsu objektīvās īpašības, kas izriet no lietas materiālos norādītajiem faktiem, rīsi, kuriem ir noņemta
daļa sēklapvalka, vairs nav lobītie rīsi, kas ietilpst apakšpozīcijā 1006 20, jo tiem, kā norādīts šī sprieduma 29. punktā,
ir noņemta tikai miziņa. Taču, tā kā saskaņā ar HS daļēji slīpētu rīsu kategorijā ietilpst visi rīsi, kuriem ir noņemta daļa
no sēklapvalka, apstrīdētās papildu piezīmes f) apakšpunktā definētie daļēji slīpētie rīsi atbilst šim kritērijam, un tādējādi
minētā piezīme pati par sevi nav pretrunā ar HS.
34     Ja tomēr būtu jāsaprot, ka apstrīdētā papildu piezīme no apakšpozīcijas 1006 30 izslēdz rīsus, kuriem ir noņemta daļa no sēklapvalka,
bet ne dīglis, būtu jākonstatē, ka šos rīsus vairs nevar klasificēt KN apakšpozīcijā 1006 20. Šādas interpretācijas dēļ šos
rīsus nebūtu iespējams nekādi klasificēt, un tas ierobežotu HS piemērojamību, kuras vispārējais mērķis tieši ir paredzēt klasifikāciju
visām precēm. Tādējādi, ņemot vērā šī sprieduma 25. punktā minētos nosacījumus, saskaņā ar kuriem sekundārās tiesības ir jāinterpretē
saskaņā ar Kopienai atbilstoši EKL 300. panta 7. punktam saistošiem starptautisko līgumu noteikumiem, ir jānoskaidro, vai
pastāv cita apstrīdētās papildu piezīmes interpretācijas iespēja, kas atbilstu HS.
35     Taču, kā norāda ģenerāladvokāte savu secinājumu 42. punktā, no apstrīdētās papildu piezīmes f) un g) apakšpunktu salīdzināšanas
izriet, ka to ir iespējams saprast tā, ka tajā ir noteikts tikai tas, ka ar daļēju dīgļa noņemšanu garengraudu rīsiem nepietiek,
lai rīsus klasificētu kā pilnībā slīpētus rīsus. Šajos apstākļos minētā piezīme ir interpretējama tādējādi, ka tajā minētā
dīgļa daļas noņemšana neveido papildu nosacījumu rīsu klasificēšanai par daļēji slīpētim rīsiem atšķirībā no lobītiem rīsiem.
36     Ja atsauce uz dīgli apstrīdētajā papildu piezīmē nevar ietekmēt rīsu klasifikāciju par daļēji slīpētiem rīsiem vai par pilnīgi
slīpētiem rīsiem, kuri ietilpst vienā un tajā pašā KN apakšpozīcijā 1006 30, tā nevar no šīs apakšpozīcijas izslēgt rīsus,
kuriem saskaņā ar HS ir pilnīgi vai daļēji apstrādāts sēklapvalks. Tādējādi ir jāuzskata, ka minētā atsauce atbilst HS un
ka tā nerada jautājumu par apstrīdētās papildu piezīmes spēkā esamību.
37     Ņemot vērā šos apsvērumus, uz pirmo jautājumu jāatbild, ka tā izskatīšanā nav konstatēts nekas, kas varētu ietekmēt apstrīdētās
papildu piezīmes f) apakšpunkta spēkā esamību.

Par otro jautājumu
38     Otrajā jautājumā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai gadījumā, ja apstrīdētā papildu piezīme tiktu atzīta par spēkā esošu, lai
atbrīvotu no vēlākas importa nodokļa iekasēšanas saskaņā ar Muitas kodeksa 220. panta 2. punkta b) apakšpunktu, var uzskatīt,
ka tāds parādnieks kā
ASAD
ir rīkojies labticīgi, ja nav skaidrs, vai šis parādnieks, aizpildot muitas deklarāciju, pamatojoties uz PMO paskaidrojumu
un nevis uz apstrīdēto papildu piezīmi, ir rīkojies ar pienācīgu rūpību, lai nodrošinātu visu labvēlīgā režīma nosacījumu
ievērošanu.
39     No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka otrais jautājums ticis uzdots tikai tādā gadījumā, ja apstrīdētās papildu
piezīmes dēļ rīsi, kuriem ir noņemta daļa sēklapvalka, bet ne dīglis, būtu klasificējami citā apakšpozīcijā nekā daļēji vai
pilnīgi slīpēti rīsi.
40     Taču no šī sprieduma 35. punkta izriet, ka apstrīdētā papildu piezīme ir interpretējama tādējādi, ka rīsi, kuriem noņemta
daļa sēklapvalka, bet ne dīglis, ir klasificējami tajā pašā apakšpozīcijā kā daļēji slīpēti rīsi. Iesniedzējtiesa pati ir
precizējusi, ka deklarētie rīsi būtu jāklasificē KN apakšpozīcijā 1006 30 un ka
ASAD
ir ievērojusi visus spēkā esošajos tiesību aktos paredzētos noteikumus.
41     Šādos apstākļos uz otro jautājumu nav jāatbild.

Par tiesāšanās izdevumiem
42     Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata lietā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par
tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku
tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (trešā palāta) nospriež:
Izskatot pirmo jautājumu, nav konstatēts nekas, kas varētu ietekmēt Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87
par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā izdarīti grozījumi ar Komisijas 2000. gada 13. oktobra
Regulu (EK) Nr. 2388/2000, I pielikuma 10. nodaļas 1. papildu piezīmes f) apakšpunkta spēkā esamību.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – holandiešu.