CELEX: 62004CJ0136
Export-visszatérítések
804/68/EGK, 1706/89/EGK és 3445/89/EGK rendelet
Harmadik országban történő feldolgozásra szánt sajtok

1       Az előzetes döntéshozatali kérelem tárgya a tej- és tejtermékágazatban az export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 1989.
június 15-i 1706/89/EGK bizottsági rendelet (HL L 166., 36. o.) és a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának
teljes, 1990. január 1-től hatályos változata létrehozásáról szóló, 1989. november 15-i 3445/89/EGK bizottsági rendelet (HL L 336.,
1. o.) értelmezése.
2       A kérelmet a Deutsches Milch-Kontor GmbH (a továbbiakban: Milch-Kontor) és a Hauptzollamt Hamburg-Jonas (a hamburg-jonas-i
fővámhatóság) közötti jogvitában nyújtották be a feldolgozásra szánt sajtok export-visszatérítési jogosultságával kapcsolatban.

Jogi háttér
3       A tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 804/68/EGK tanácsi rendelet (HL L 148., 13. o.) 17. cikke
(1) bekezdésének az 1987. december 22-i 3904/87/EGK tanácsi rendelettel módosított változata (HL L 370., 1. o., a továbbiakban:
804/68/EGK rendelet) értelmében export-visszatérítés adható a rendelet 1. cikkében említett egyes termékek nemzetközi piaci
ára és e termékeknek az Európai Közösségeken belüli ára közötti különbözetre.
4       A 1706/89 rendelet a tejtermékek vonatkozásában rögzíti az említett 17. cikkben előírt export-visszatérítés összegét.
5       A rendelet kilencedik preambulumbekezdése értelmében:
„mivel a sajtok visszatérítési rátája a közvetlen fogyasztásra szánt termékekre kerül meghatározásra, illetve tekintettel
arra, hogy a sajthéj és sajthulladékok nem ebbe a termékcsoportba tartoznak; mivel a félreértelmezés elkerülése végett rögzíteni
kell, hogy nem adható visszatérítés a 140 ECU/100 kg-nál alacsonyabb határparitásos értékű sajtokra”.
6       A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet
(HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletének az 1989. augusztus 2-i 2886/89/EGK
bizottsági rendelettel (HL L 282., 1. o.) módosított változata vezette be a kombinált árunómenklatúrának (a továbbiakban:
Kombinált Nómenklatúra) az alapügyben alkalmazandó változatát.
7       A Kombinált Nómenklatúra 0406 90 vámtarifaszámának elnevezése „Más sajt”. Ez tartalmazza a „feldolgozásra szánt egyéb sajtok”
elnevezésű 0406 90 11 vámtarifaalszámot.
8       A mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának létrehozásáról szóló, 1987. december 17-i 3846/87/EGK bizottsági
rendelet (HL L 366., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 7. kötet, 325. o.) vezette be a Kombinált Nómenklatúra alapján
az, mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúráját (a továbbiakban: visszatérítési nómenklatúra).
9       Az említett rendelet 1. cikkének harmadik albekezdése értelmében a visszatérítési nómenklatúra a kombinált nómenklatúrán kívül
az export-visszatérítésben részesülő áruk leírásához szükséges további albontásokat is magában foglal.
10     Az alapügy tényállásának megvalósulása idején a visszatérítési nómenklatúra 3445/89 rendeletben foglalt változata volt alkalmazandó.

Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
11     A Milch-Kontor 1990 januárjában sajtot exportált Jugoszláviába, és kérelmére export-visszatérítésben részesült. A kivitt árut
goudaként jelentették be.
12     A Hauptzollamt 1995. augusztus 14-i határozatával az eredetileg megítélt export-visszatérítés visszafizetését követelte, mivel
az exportált áru nem hagyományosan forgalmazott gouda sajt volt, hanem feldolgozásra szánt nyerstermék.
13     A Finanzgericht a Milch-Kontor által e határozattal szemben benyújtott keresetet arra hivatkozva utasította el, hogy az export-visszatérítést
jogellenesen vették fel, mivel a Kombinált Nómenklatúrától eltérően a visszatérítési nómenklatúra nem tartalmaz a feldolgozásra
szánt sajtokra vonatkozó alszámot.
14     A Finanzgericht határozatával szemben a Milch-Kontor felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Bundesfinanzhofhoz.
15     A Bundesfinanzhof előzetes döntéshozatalra utaló határozatában arra keres választ, hogy a visszatérítési nómenklatúra a kombinált
nómenklatúrától eltérő önálló tarifarendszert képez-e, vagy a Kombinált Nómenklatúra kivonatáról van szó, amely egyszerűen
átveszi azon termékek vámtarifaalszámait, amelyekre export-visszatérítés adható.
16     Ezzel kapcsolatban a kérdést előterjesztő bíróság elsőként azt állapítja meg, hogy a 3846/87 rendelet rendelkezései értelmében
a visszatérítési nómenklatúra kizárólag a Kombinált Nómenklatúra vonatkozó vámtarifaszámainak és -alszámainak felsorolását
képezi.
17     A kérdést előterjesztő bíróság másodsorban kifejti, hogy a 1706/89 rendelet kilencedik preambulumbekezdésének első mondata
értelmében a sajtok visszatérítési rátája a közvetlen fogyasztásra szánt termékek alapján kerül kiszámításra. Ez azt is jelentheti,
hogy a feldolgozásra szánt sajtok nem részesülhetnek export-visszatérítésben.
18     A kérdést előterjesztő bíróság álláspontja szerint, amennyiben a Kombinált Nómenklatúra 0406 90 11 vámtarifaalszáma alá való
tartozás csak az áruk vámtarifájának a behozatali vámok kivetése céljából történő besorolását érinti, nem zárható ki, hogy
valamely áru – bár a behozatali vámok kivetése során az adott vámtarifaalszám alá sorolták be – mégis jogosult lehet export-visszatérítésre.
19     E körülmények alapján a Bundesfinanzhof felfüggesztette eljárását, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdést terjesztette
a Bíróság elé:
„A 3445/89/EGK rendelet és a 1706/89/EGK rendelet úgy értelmezendő-e, hogy a Kombinált Nómenklatúra 0406 90 vámtarifaszámában
szereplő sajtok – amelyeket jellegüknél fogva harmadik országban való feldolgozásra szántak, és amelyeket a Kombinált Nómeklatúra
0406 90 11 vámtarifaalszáma alá kell besorolni – nem részesülhetnek export-visszatérítésben?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
20     A kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy a 3445/89 és a 1706/89 rendelet értelmében export-visszatérítésre
jogosít-e harmadik országba történő kivitele esetén az említett országban való feldolgozásra szánt sajtként meghatározott,
és a Kombinált Nómenklatúra 0406 90 11 vámtarifaalszáma alá besorolt áru.
21     A Milch-Kontor és az Európai Közösségek Bizottsága szerint, ha a Kombinált Nómenklatúra 0406 90 11 vámtarifaalszáma nem szerepel
a visszatérítési nómenklatúrában, akkor ez azért van, mert az csak a behozatali vám kivetésére vonatkozik.
22     Egyebekben álláspontjuk szerint nem lehet arra következtetni, hogy a kivitt áru ne részesülhetne export-visszatérítésben.
23     A Milch-Kontor szerint a visszatérítési nómenklatúra a Kombinált Nómenklatúrától eltérő önálló tarifarendszert képez. Ennek
megfelelően, ha az áru vámtarifa-besorolása szerint a visszatérítési nómenklatúrában nem szereplő vámtarifaalszám alá tartozik,
akkor összetétele alapján automatikusan az említett nómenklatúra vonatkozó termékkódjába sorolandó. Tekintettel összetételükre,
a Kombinált Nómenklatúra 0406 90 11 vámtarifaalszáma alá tartozó, feldolgozásra szánt sajtokat a visszatérítési nómenklatúra
megfelelő, vagyis 0406 90 89 979 termékkódja alá kell besorolni. Mivel ez utóbbi pontosabb, mint a 0406 90 11 vámtarifaalszám,
esetükben az előbbit kell előnyben részesíteni.
24     A Bizottság szerint a Kombinált Nómenklatúra 0406 90 11 vámtarifaalszáma kizárólag a behozatalra vonatkozik, ezért a harmadik
országban feldolgozásra szánt sajtokat típusuk vagy összetételük alapján az említett nómenklatúra 0406 90 kódjának más alszáma
alá kell besorolni.
25     Mindezek alapján a Bizottság álláspontja szerint, ha a kivitt árut a 1706/89 rendelet mellékletében szereplő egyik termékkódba
sem lehet besorolni, és az különösen a mennyiségre és árra vonatkozó közösségi feltételeknek sem tesz eleget, akkor nem részesülhet
export-visszatérítésben.
26     A 1706/89 rendelet kilencedik preambulumbekezdése első mondatának értelmezése során mindenképpen e preambulumbekezdés átfogó
elemzése szükséges. E preambulumbekezdés eltérően kezeli a közvetlen fogyasztásra szánt sajtok, illetve a sajthéj és sajthulladék
visszatérítési rátáját. A félreértelmezés elkerülése végett nem adható visszatérítés a 140 ECU/100 kg-nál alacsonyabb határparitásos
árú sajtokra. Ha ezt az értéket meghaladják, logikus, hogy lehetséges a visszatérítés akkor is, amennyiben a terméket feldolgozásra
szánták. Következésképpen a Bizottság álláspontja szerint jelen esetben az export-visszatérítés mindenképpen attól függ, hogy
a kivitt és harmadik országban feldolgozásra szánt sajt határparitásos ára meghaladja-e ezt az értéket.
27     Mint azt a kérdést előterjesztő bíróság, a Milch-Kontor és a Bizottság is kifejti, a Kombinált Nómenklatúrának a feldolgozásra
szánt sajtokra vonatkozó 0406 90 11 vámtarifaalszáma alá való tartozás csak a behozatali vámok kivetésére vonatkozik.
28     Mindebből következően logikus, hogy az nem szerepel az export-visszatérítésre jogosult áruk felsorolását tartalmazó visszatérítési
nómenklatúra alszámai között.
29     Ugyanakkor ebből nem következik, hogy az 1990-ben kivitt, és harmadik országban feldolgozásra szánt sajtok ki lennének zárva
az export-visszatérítésből.
30     Amenniyben az említett árut – típusa és összetétele alapján – be lehet sorolni a Kombinált Nómenklatúra 0406 90 vámtarifaszámának
egy másikvámtarifaalszámába, amelyhez kapcsolódik valamely, a 1706/89 rendelet mellékletében szereplő termékkód, akkor az
a 804/68 rendelet 17. cikkének (1) bekezdése alapján export-visszatérítésben is részesülhet.
31     Az alapügyben ennek ellenőrzését a kérdést előterjesztő bíróságnak kell elvégeznie.
32     A 1706/89 rendelet kilencedik preambulumbekezdésével kapcsolatban elegendő arra emlékeztetni, hogy a közösségi jogi aktusok
preambulumának nincs kötelező hatálya, és arra nem lehet hivatkozni sem az adott jogi aktus rendelkezéseitől való eltérés,
sem az e rendelkezések szövegétől nyilvánvalóan eltérő értelmezés céljából (a C‑162/97. sz., Nilson és társai ügyben 1998.
november 19-én hozott ítélet [EBHT 1998., I‑7477. o.] 54. pontja és a C‑308/97. sz. Manfredi-ügyben 1998. november 25-én hozott
ítélet [EBHT 1998., I‑7685. o.] 30. pontja).
33     A fenti megállapításokra tekintettel a feltett kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1990-ben kivitt sajtok, amelyeket
jellegük miatt harmadik országban való feldolgozásra szántak, a 804/68 rendelet 17. cikkének (1) bekezdése alapján akkor export-visszatérítésre
jogosíthatnak, ha azok típusukra és jellegükre tekintettel valamely, a 1706/89 rendelet mellékletében szereplő – a 3445/89
rendelet mellékletét képező mezőgazdasági termék-nómenklatúra által meghatározott – termékkód alá sorolhatók.

A költségekről
34     Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (ötödik tanács) a következőképpen határozott:
Az 1990-ben kivitt sajtok, amelyeket jellegük miatt harmadik országban való feldolgozásra szántak, a tejágazat és a tejtermékek
piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 804/68/EGK tanácsi rendelet 17. cikke (1) bekezdésének az 1987. december
22-i 3904/87/EGK tanácsi rendelettel módosított változata alapján akkor export-visszatérítésre jogosíthatnak, ha azok típusukra
és jellegükre tekintettel valamely, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítés megállapításáról szóló 1706/89/EGK bizottsági
rendelet mellékletében szereplő – a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési nómenklatúrájának teljes, 1990. január 1-től
hatályos változata létrehozásáról szóló, 1989. november 15-i 3445/89/EGK bizottsági rendelet mellékletét képező mezőgazdasági
termék-nómenklatúra által meghatározott – termékkód alá sorolhatók.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: német.