CELEX: 62008CJ0076
Nesplnění povinnosti státem
Přípustnost
Ochrana volně žijících ptáků
Směrnice 79/409/EHS
Jarní lov
Zákaz
Odchylka od režimu ochrany
Podmínka neexistence ,jiného uspokojivého řešení‘
Legitimní očekávání

Svou žalobou se Komise Evropských společenství domáhá, aby Soudní dvůr určil, že tím, že Maltská republika povolila od roku 2004 zahájení lovu křepelek polních (
Coturnix coturnix
) a hrdliček divokých (
Streptopelia turtur
) v průběhu jarního stěhování, aniž by dodržela podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (
Úř. věst. L 103, s. 1
; Zvl. vyd. 15/01, s. 98) ve znění pozměněném pro roky 2004 až 2006 nařízením Rady (ES) č. 807/2003 ze dne (
Úř. věst. L 122, s. 36
; Zvl. vyd. 01/04, s. 335) a pro rok 2007 směrnicí Rady 2006/105/ES ze dne (
Úř. věst. L 363, s. 368
, dále jen v obou případech „směrnice“), nesplnila povinnosti, které pro ni vyplývají z této směrnice.
Právní rámec
Cílem směrnice je podle jejího článku 1 zaručit ochranu všech druhů ptáků přirozeně se vyskytujících ve volné přírodě na evropském území členských států, na něž se vztahuje Smlouva o ES, jejich regulování a péči o ně a stanovit pravidla pro jejich využívání.
Jedenáctý bod odůvodnění směrnice upřesňuje, že ve Společenství jako celku mohou být určité druhy loveny s ohledem na vysokou početnost jejich populací, zeměpisné rozšíření a reprodukční potenciál, což představuje přijatelné využití, jsou-li stanoveny a dodržovány určité limity a je-li takový lov slučitelný s udržením populace těchto druhů na uspokojivé úrovni.
Článek 2 směrnice stanoví, že členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby populace druhů uvedených v článku 1 této směrnice byly zachovány na úrovni nebo přivedeny na úroveň, která odpovídá zejména ekologickým, vědeckým a kulturním požadavkům, přičemž budou brát v úvahu hospodářské požadavky a požadavky rekreace.
Článek 5 směrnice také ukládá členským státům, aby vytvořily obecnou právní úpravu ochrany, která zejména zakáže usmrcování, odchyt nebo vyrušování ptáků uvedených v článku 1 této směrnice a ničení jejich hnízd. Tato povinnost však platí, aniž jsou dotčeny články 7 a 9 směrnice.
Článek 7 směrnice stanoví:
„1.   S ohledem na početnost populace, zeměpisné rozšíření a úspěšnost rozmnožování ve Společenství mohou být druhy uvedené v příloze II loveny podle vnitrostátních právních předpisů daného státu. Členské státy zajistí, aby lov těchto druhů nenarušil úsilí o jejich zachování v oblasti jejich rozšíření.
2.   Druhy uvedené v příloze II/1 mohou být loveny na moři i na pevnině v zeměpisné oblasti, na niž se vztahuje tato směrnice.
3.   Druhy uvedené v příloze II/2 mohou být loveny pouze v členských státech, které jsou u jejich jmen uvedeny.
4.   Členské státy zajistí, aby lov včetně případného sokolnictví byl prováděn v souladu s platnými vnitrostátními předpisy a v souladu se zásadami rozumného využívání a ekologicky vyvážené regulace příslušných ptačích druhů a že tento lov je u populací těchto druhů, zejména stěhovavých, slučitelný s opatřeními vyplývajícími z článku 2. Postarají se zejména o to, aby druhy, na které se předpisy o lovu vztahují, nebyly loveny během období odchovu mláďat ani v jednotlivých stádiích rozmnožování. V případě stěhovavých druhů se zejména postarají o to, aby druhy, na něž se předpisy o lovu vztahují, nebyly loveny během období rozmnožování nebo během období jejich návratu na hnízdiště. Členské státy zašlou Komisi veškeré příslušné informace o praktickém uplatňování svých loveckých předpisů.“
Článek 9 směrnice povoluje nicméně určité odchylky za následujících podmínek:
„1.   Pokud neexistuje jiné uspokojivé řešení, mohou se členské státy odchýlit od ustanovení článků 5, 6, 7 a 8 z následujících důvodů:
[…]
c)
aby v malém množství za přísně kontrolovaných podmínek a na základě výběru umožnily odchyt, držení nebo jiné rozumné využívání některých druhů ptáků.
2.   Odchylky musí upřesnit:
—
druhy, na něž se vztahují,
—
prostředky, zařízení nebo metody povolené pro odchyt nebo usmrcování,
—
charakter rizika a časové a místní okolnosti, kdy lze takové odchylky povolit,
—
orgán, který je oprávněn vyhlásit, že požadované podmínky nastaly, a rozhodnout, jaké prostředky, zařízení nebo metody mohou být použity, za jakých omezení a kým,
—
kontroly, které budou prováděny.
3.   Členské státy zašlou každoročně Komisi zprávu o provádění tohoto článku.
4.   Na základě poskytnutých informací, a zejména na základě informací sdělených Komisi podle odstavce 3 musí Komise vždy dbát, aby důsledky těchto odchylek nebyly v rozporu s touto směrnicí. Za tímto účelem přijme odpovídající opatření.“
Příloha II část 2 směrnice, která vyjmenovává druhy, jež mohou být loveny v určitých členských státech, uvádí mezi druhy, které mohou být loveny na Maltě, křepelku polní (
Coturnix coturnix
) a hrdličku divokou (
Streptopelia turtur
).
Postup před zahájením soudního řízení
Vzhledem k tomu, že Komise měla za to, že tím, že Maltská republika povolila lov křepelek polních a hrdliček divokých v průběhu jejich jarního stěhování v roce 2004, nedodržela povinnosti, které pro ni vyplývají ze směrnice, rozhodla se zahájit řízení stanovené v článku 226 ES. Dopisem ze dne 4. července 2006 vyzvala Komise Maltskou republiku, aby předložila vyjádření v tomto ohledu a dodatečnou výzvou dopisem ze dne rozšířila rozsah sporu na pozdější roky, v nichž byl podle ní povolen lov za stejných podmínek.
V dopisech ze dne 23. března 2007 a tvrdily maltské orgány, že podmínky použití odchylky stanovené v čl. 9 odst. 1 písm. c) směrnice byly splněny. Uvedly zvláště, že neexistovalo „jiné uspokojivé řešení“ ve smyslu tohoto ustanovení než zahájení lovu dotčených druhů během jarního období, jelikož na území Maltské republiky muže být během podzimního období loven pouze velmi nízký počet jedinců těchto druhů.
Maltské orgány měly rovněž za to, že Komise nemohla platně rozšířit předmět nesplnění povinnosti ohledně povolení na zahájení lovu v průběhu jarního období v letech 2005 až 2007, aniž by se seznámila s výročními zprávami v souladu s článkem 9 směrnice, které jí tyto orgány měly předložit. Dne 28. června 2007 zaslaly Komisi doplňující informace o stěhování ptáků ve středomořské oblasti, a zvláště na Maltě.
Vzhledem k tomu, že Komise nebyla spokojena s odpovědí, vydala dne 23. října 2007 odůvodněné stanovisko, v němž opakovala výtky vznesené v obou výzvách dopisem a vyzvala dotčený členský stát, aby přijal nezbytná opatření k tomu, aby vyhověl tomuto stanovisku do dvou měsíců od jeho obdržení.
Dopisem ze dne 31. prosince 2007 odpověděly maltské orgány na uvedené odůvodněné stanovisko, že se jejich postoj nezměnil.
Za těchto okolností tedy Komise podala projednávanou žalobu.
Řízení před Soudním dvorem
Návrhem došlým kanceláři Soudního dvora dne 21. února 2008 žádala Komise předsedu Soudního dvora podle článku 234 ES, aby nařídil Maltské republice nezahájit lov křepelek polních a hrdliček divokých na jaře roku 2008.
Usnesením ze dne 24. dubna 2008, Komise v. Malta (C-76/08 R) nařídil předseda Soudního dvora Maltské republice, aby se zdržela povolování lovu na základě článku 9 směrnice 79/409 obou dotčených druhů v průběhu jarního stěhování v roce 2008.
K žalobě
K přípustnosti
Argumentace účastníků řízení
Maltská republika tvrdí, že žaloba Komise je v plném rozsahu nepřípustná, jelikož Komise ve skutečnosti žádá Soudní dvůr, aby obecně určil, že zahájení jarního lovu od roku 2004 je v rozporu s článkem 9 směrnice. Tento členský stát zdůrazňuje, že návrh Komise, který směřuje k uložení definitivního zákazu jarního lovu obou dotčených druhů ptáků na jejím území, by zbavil článek 9 směrnice svého užitečného účinku. V tomto ohledu uvádí, že otázka, zda podmínky použití tohoto článku jsou splněny, závisí na posouzení případ od případu a že Komise se musí zvláště opřít, pokud jde o daný rok, o výroční zprávu podle tohoto článku 9, jež jí musí být předána dotčeným členským státem v souladu s odstavcem 3 tohoto článku.
Maltská republika má za to, že žaloba Komise musí být v každém případě považována za nepřípustnou v rozsahu, v němž směřuje k určení nesplnění povinnosti vyplývající z práva Společenství z důvodu zahájení jarního lovu v roce 2007, jelikož ještě nepředala tomuto orgánu zprávu za uvedený rok. Tak je tomu
a fortiori
i v případě následujících let.
Komise má naopak za to, že její žaloba je přípustná. Upřesňuje, že se výslovně vztahuje na zahájení jarního lovu v letech 2004 až 2007, ale že se naproti tomu netýká roku 2008, neboť poté, co bylo vydáno výše uvedené usnesení Komise v. Malta, nepovolila Maltská republika jarní lov obou dotčených druhů ptáků v uvedeném roce.
Komise připouští, že odpovědět na otázku, zda článek 9 směrnice byl dodržen, lze až poté, co tento článek byl proveden dotčeným členským státem. Naproti tomu má za to, že přípustnost její žaloby nepodléhá předchozímu přezkumu výročních zpráv, které musí být předány členskými státy podle uvedeného čl. 9 odst. 3. Zdůrazňuje, že s ohledem na svou roli strážkyně Smlouvy, je pouze ona oprávněna rozhodnout o možnosti zahájit řízení o nesplnění povinnosti.
Závěry Soudního dvora
Pokud jde o první námitku nepřípustnosti vznesenou Maltskou republikou, která vychází z toho, že Komise se nemůže domáhat toho, aby Soudní dvůr určil, že došlo ke všeobecnému a soustavnému neplnění povinnosti vyplývající z článku 9 směrnice, a to z důvodu, že by tím byl ohrožen užitečný účinek tohoto článku, je třeba konstatovat, že z odůvodněného stanoviska, jakož i z odůvodnění žaloby a repliky Komise vyplývá, že se Komise nedomáhá toho, aby Soudní dvůr obecně zakázal Maltské republice povolit provádění jarního lovu křepelek polních a hrdliček divokých, a tedy, aby definitivně zakázal možnost použít odchylku stanovenou v článku 9 směrnice, ale domáhá se toho, aby určil, že tento členský stát tím, že povolil její každoroční použití za stejných podmínek v průběhu let 2004 až 2007, nesplnil povinnosti, které pro něj vyplývají ze směrnice.
Pokud jde o druhou námitku nepřípustnosti vznesenou Maltskou republikou, která vychází z toho, že se Komise nemůže domáhat toho, aby Soudní dvůr určil nesplnění povinnosti z důvodu zahájení jarního lovu v roce 2007 a následujících rocích, aniž by byla seznámena s výročními zprávami za tyto roky, stačí konstatovat, že není účinkem čl. 9 odst. 3 směrnice, a ostatně nemohlo být podle práva ani jeho cílem, aby možnost Komise podat žalobu pro nesplnění povinnosti byla podmíněna předáním výroční zprávy členským státem, které toto ustanovení upravuje. Naopak čl. 9 odst. 4 směrnice ukládá Komisi, aby na základě poskytnutých informací, a „zejména“ na základě výročních zpráv uvedených ve zmíněném čl. 9 odst. 3 vždy dbala na to, aby důsledky uplatňování odchylek povolených v čl. 9 odst. 1 směrnice členskými státy, nebyly v rozporu s touto směrnicí.
Krom toho podmínit zahájení řízení o nesplnění povinnosti Komisí předchozím předáním zprávy dotčeným členským státem by v každém případě mohlo ovlivnit roli strážkyně Smlouvy, kterou vykonává Komise, na základě níž je pouze ona příslušná k rozhodnutí o možnosti zahájit toto řízení a důvodech, pro které musí být zahájeno (viz v tomto smyslu zejména rozsudek ze dne 10. dubna 2003, Komise v. Německo,
C-20/01 a C-28/01, Recueil, s. I-3609
, bod 30).
Proto je třeba zamítnout obě námitky nepřípustnosti vznesené Maltskou republikou.
K věci samé
Argumentace účastníků řízení
Komise uvádí, že křepelka polní a hrdlička divoká jsou druhy uvedené v příloze II směrnice, a že tudíž členské státy musejí dodržovat, pokud jde o tyto druhy, požadavky uvedené v čl. 7 odst. 4 této směrnice. Upřesňuje, že to zvláště znamená, že lov musí být slučitelný s článkem 2 směrnice a že k němu nesmí docházet v průběhu období, kdy by měl nepříznivé důsledky pro zachování populace dotčených ptáků, zvláště pak ne v období jejich návratu na hnízdiště.
Komise má za to, že zahájení jarního lovu křepelek polních a hrdliček divokých na Maltě tyto podmínky nesplňuje. Jednak lov obou těchto druhů v průběhu jejich návratu na hnízdiště je podle ní zakázán na základě čl. 7 odst. 4 směrnice, a jednak podmínky stanovené v článku 9 této směrnice k odchýlení se od tohoto zákazu nejsou splněny.
Komise dodává, že je na členském státu, který hodlá využít čl. 9 odst. 1 směrnice, aby prokázal, že podmínky použití tohoto ustanovení byly splněny (viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 12. července 2007, Komise v. Rakousko,
C-507/04, Sb. rozh. s. I-5939
, bod 198).
Komise připomněla, že čl. 9 odst. 1 směrnice umožňuje odchýlit se od zákazu lovit stěhovavé druhý ptáků během jejich návratu na hnízdiště, který je stanoven článkem 7 této směrnice, pouze pokud „neexistuje jiné uspokojivé řešení“, a tvrdí, že tomu tak v projednávaném případě není.
Komise připomíná, že podle judikatury Soudního dvora výjimečné období lovu se nemůže shodovat, aniž by to bylo nezbytné, s obdobími, pro která směrnice stanoví zvláštní ochranu, a že taková nezbytnost neexistuje zejména tehdy, pokud jediným účelem tohoto opatření je prodloužit období lovu určitých druhů ptáků na území, kde se již vyskytují během období, v nichž je lov povolen (viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 15. prosince 2005, Komise v. Finsko,
C-344/03, Sb. rozh. s. I-11033
, bod 33).
Krom toho, pokud se lovení ptáci vyskytují, i když jen v malém množství, v období roku, během něhož je lov povolen směrnicí, není podmínka neexistence jiného uspokojivého řešení splněna (viz v tomto smyslu výše uvedené rozsudky Komise v. Finsko, body 35, 38 a 42, jakož i Komise v. Rakousko, body 203 a 204).
Podle Komise výroční zprávy za roky 2004 a 2005 předané Maltskou republikou ukazují, že jak křepelka polní, tak hrdlička divoká se v období podzimního lovu v uvedených letech na Maltě skutečně vyskytovaly. Na základě těchto informací má za to, že tomu tak bylo i v letech 2006 a 2007.
Komise upřesňuje, že skutečnost, že na podzim ptáci pouze přeletí nad částí maltského území, a sice nad Western Cliffs, není relevantní, jelikož tato část území je lovcům přístupná. Dodává, že v projednávaném případě jsou regiony, nad kterými ptáci přeletí, v blízkosti regionů, v nichž se vyskytují na jaře, že lov může být prováděn v průběhu migračního letu ptáků a že možnosti podzimního lovu by mohly být zlepšeny opatřeními určenými k péči o stanoviště.
Komise tvrdí, že stav populace křepelky polní a hrdličky divoké je nepříznivý a že zahájení jarního lovu by tuto situaci zhoršilo.
Tento orgán rovněž uvádí, že Maltská republika neprokázala, že jiné podmínky uplatnění čl. 9 odst. 1 směrnice, jež jsou uvedeny ve zmíněném čl. 9 odst. 1 písm. a) až c) a zvláště skutečnost, že dotčené druhy byly loveny pouze v „malém množství“, byly splněny. Ohledně této posledně uvedené podmínky tvrdí, že počet usmrcených ptáků musí být srovnán s celkovou roční úmrtností.
Komise vyvrací argument uplatňovaný Maltskou republikou v žalobní odpovědi, který vychází z toho, že Komise porušila legitimní očekávání, které vzbudila v průběhu jednání o přistoupení tohoto členského státu, pokud jde o možnost tohoto státu povolit lov křepelek polních a hrdliček divokých v jarním období na základě článku 9 směrnice. Komise tvrdí, že se v tomto smyslu vůči uvedeného členskému státu nijak nezavázala.
Maltská republika uvádí, že cílem směrnice není absolutní ochrana druhů a úplný zákaz jakéhokoliv používání a využívání, nýbrž zachování ptačích populací na uspokojivé úrovni. Tento členský stát odkazuje zvláště na články 2, 7 a čl. 9 odst. 1 písm. c) směrnice, na Úmluvu o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť podepsanou v Bernu dne 19. září 1979 a uzavřenou jménem Společenství rozhodnutím Rady 82/72/EHS ze dne (
Úř. věst. 1982, L 38, s. 1
; Zvl. vyd. 11/14, s. 280), jakož i na Úmluvu o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů podepsanou v Bonu dne a uzavřenou jménem Společenství rozhodnutím Rady 82/461/EHS ze dne (
Úř. věst. L 210, s. 10
; Zvl. vyd. 11/15, s. 5).
Maltská republika se domnívá, že zahájení jarního lovu křepelek polních a hrdliček divokých na jejím území splňuje podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice.
Tento členský stát připomíná, že ve svém rozsudku ze dne 16. října 2003, Ligue pour la protection des oiseaux a další (
C-182/02, Recueil, s. I-12105
, bod 9) Soudní dvůr rozhodl, že čl. 9 odst. 1 směrnice povoluje provádění lovu v obdobích, v nichž je lov v zásadě zakázán. Upřesňuje, že v projednávaném případě neexistuje „jiné uspokojivé řešení“ ve smyslu tohoto ustanovení. Zaprvé, jarní období nemůže být ze své podstaty považováno za prodloužení podzimního období. Zadruhé, neexistence jiného uspokojivého řešení neznamená neexistenci jakéhokoliv náhradního řešení, ale neexistenci přijatelného a dostatečně vhodného řešení ve vztahu ke sledovanému cíli, a sice umožnit rozumný odchyt a využívání ptáků v malém množství a přitom zachovat ustálenou tradici.
Uvedený členský stát tvrdí, že zahájení lovu obou dotčených druhů na podzim nepředstavuje uspokojivé řešení vzhledem k množství ptáků, které přeletí území v tomto ročním období, a k samotným podmínkám jejich přeletu nad dotčenými ostrovy, což umožňuje jejich odchyt pouze v zanedbatelném množství. Odkazuje v tomto ohledu na závěr Soudního dvora ve výše uvedeném rozsudku Komise v. Finsko (body 35 a 41).
Maltská republika dodává, že tato situace je odlišná od situace popsané ve výše uvedeném rozsudku Komise v. Rakousko, v níž byly zpochybňovány klimatické podmínky, a uvádí, že s ohledem na zvláštní zeměpisnou situaci, svou rozlohu, velkou hustotu obyvatelstva a fyzikální vlastnosti svého venkova, stěhovavé druhy ptáků, které mohou být loveny na jejím území, se v zásadě na tomto území nerozmnožují. Tento členský stát uvádí, že jeho území se nachází nejméně 300 kilometrů od trasy, kterou provádějí ptáci, jež při svém stěhování přeletí Středozemní moře, a že tahy stěhování křepelek polních a hrdliček divokých se liší podle ročního období. Oba tyto druhy tak obecně nepřelétají Maltu při svém podzimním stěhování a, pokud tak činí, přelétají pouze nad částí území během krátkého období od konce srpna do konce září, přičemž se někdy na tomto území ani nezastaví. Naopak během jarního období je stěhování obou těchto druhů o dost významnější a je rozloženo po celém území maltských ostrovů.
Maltská republika dodává, že více než 80 % maltských lovců loví pouze na vlastním území a že úplný zákaz jarního lovu dotčených druhů ptáků by v praxi pro ně znamenal úplný zákaz lovu obou těchto druhů.
Tento členský stát tvrdí, že vymezení více přírodních útočišť, jak navrhuje Komise, by situaci nezměnilo, a uvádí, že již vytvořená útočiště představují 4,5 % pozemních oblastí ostrovů, což je 1434,2 hektarů.
Maltská republika má rovněž za to, že stav populace křepelek polních a hrdliček divokých se nenachází na nepříznivé úrovni. Uvádí, že Mezinárodní unie pro ochranu přírody (MUOP) zařadila tyto druhy v roce 2007 do takzvané „méně ohrožené“ kategorie. Domnívá se, že zahájení jarního lovu na jejím území nemůže mít žádný dopad na stav populace, jelikož je uloveno jen velmi malé množství, což Komise ve své replice nezpochybnila. Tento členský stát dodává, že neexistuje vědecký důkaz prokazující, že by v Evropě mělo provádění lovu v současnosti nepříznivý dopad na populaci ptáků, a že je třeba přičítat případný pokles této populace jiným příčinám, jako je například zvětšování zemědělských ploch.
Maltská republika upřesňuje, že dodržování podmínek stanovených v článku 9 směrnice musí být posuzováno na úrovni každého členského státu.
Tento členský stát tvrdí, že Komise porušila legitimní očekávání, které vzbudila v průběhu jednání o přistoupení, pokud jde o možnost tohoto státu povolit lov křepelek polních a hrdliček divokých během jarního období podle zmíněného článku 9.
Závěry Soudního dvora
Podle čl. 7 odst. 1 směrnice mohou být druhy uvedené v příloze II této směrnice loveny podle vnitrostátních právních předpisů. Tento čl. 7 odst. 4 však mimo jiné stanoví, že pokud jde o stěhovavé druhy, členské státy zvláště zajistí, aby nebyly loveny během období jejich návratu na hnízdiště.
V projednávaném případě se na křepelku polní a hrdličku divokou vztahují ustanovení čl. 7 odst. 1 a 4 směrnice, a proto oba tyto druhy nesmějí být loveny během období jejich návratu na hnízdiště.
Nicméně za podmínek uvedených v čl. 9 odst. 1 směrnice se členské státy mohou odchýlit od povinností, které pro ně vyplývají z článku 7 této směrnice. Jedná se o odchylný režim, který musí být tudíž vykládán restriktivně a při jehož zavedení musí členské státy prokázat, že podmínky jeho použití jsou splněny (viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 8. června 2006, WWF Italia a další,
C-60/05, Sb. rozh. s. I-5083
, bod 34).
Jako jedna z mnohých podmínek, které musejí být splněny k tomu, aby členské státy mohly použít uvedený odchylný režim, je v čl. 9 odst. 1 směrnice uvedena neexistence jiného uspokojivého řešení.
V tomto ohledu podle ustálené judikatury Soudního dvora tato podmínka nemůže být považována za splněnou, pokud se výjimečné období lovu, aniž by to bylo nezbytné, shoduje s obdobími, pro která směrnice stanoví zvláštní ochranu. Taková nezbytnost neexistuje zejména tehdy, pokud jediným účelem opatření povolujícího výjimečně lov je prodloužit období lovu určitých druhů ptáků na území, kde se již vyskytují během období lovu stanovených v souladu s článkem 7 směrnice (viz výše uvedený rozsudek Ligue pour la protection des oiseaux a další, bod 16, a rozsudek ze dne 9. června 2005, Komise v. Španělsko,
C-135/04, Sb. rozh. s. I-5261
, bod 19).
Z judikatury vyplývá, že taková nezbytnost rovněž neexistuje tehdy, pokud dotčené druhy se skutečně vyskytují na podzim na území, na němž byl zahájen jarní lov, i když se tam vyskytují ve znatelně menším množství než na jaře, není-li toto množství zanedbatelné (viz v tomto smyslu výše uvedený rozsudek Komise v. Finsko, body 35 a 43).
V projednávaném případě ze spisu a zvláště z výročních zpráv předaných Maltskou republikou Komisi podle čl. 9 odst. 3 směrnice vyplývá, že hrdličky divoké a křepelky polní se vyskytují v některých oblastech území tohoto členského státu v období podzimního lovu.
Krom toho, i když, jak tvrdí uvedený členský stát, oblasti, v nichž se oba dotčené druhy vyskytují v období podzimního lovu, jsou omezenější než oblasti, v nichž se oba tyto druhy vyskytují v období jarního stěhování, jsou prvně uvedené oblasti málo vzdálené od posledně uvedených oblastí a ze spisu zejména nevyplývá, že oblasti, v nichž se uvedené druhy vyskytují v období podzimního lovu, by v tomto období nebyly lovcům snadno přístupné.
Oba dotčené druhy se tedy na podzim skutečně vyskytují na územích, na nichž byl zahájen jarní lov.
Nicméně pouze toto zjištění nepostačuje k tomu, aby bylo možné učinit závěr, že existuje „jiné uspokojivé řešení“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 směrnice.
Když totiž zákonodárce Společenství použil výraz „jiné uspokojivé řešení“, neměl v úmyslu vyloučit použití odchylky stanovené v čl. 9 odst. 1 písm. c) směrnice v případě, kdy existuje jakákoliv možnost lovit v obdobích povolených na základě článku 7 směrnice, ale chtěl umožnit, aby se z tohoto ustanovení činily výjimky pouze v nezbytném rozsahu, pokud možnosti lovu během těchto období, v projednávaném případě na podzim, jsou natolik omezené, že by byla narušena rovnováha mezi ochranou druhů a určitými rekreačními aktivitami, o jejíž dosažení směrnice usiluje.
Z ustanovení článku 9 směrnice, která hovoří o přísné kontrole uvedené odchylky a selektivní povaze odchytu, jakož i ostatně z obecné zásady proporcionality, nicméně vyplývá, že odchylka, kterou členský stát zamýšlí použít, musí být přiměřená potřebám, které ji odůvodňují.
Z toho vyplývá, že zjištění, že neexistuje jiné uspokojivého řešení, tj. v projednávaném případě, že neexistuje dostatek možností podzimního lovu, ani zdaleka neumožňuje bez omezení povolit jarní lov. Umožňuje zahájení tohoto lovu pouze v nezbytně nutném rozsahu a za podmínky, že nejsou ohroženy jiné cíle sledované směrnicí.
Soudní dvůr tak rozhodl, že odchylky podle článku 9 směrnice mohou být uděleny pouze tehdy, pokud existuje záruka, že populace dotyčných druhů je zachována na dostatečné úrovni, a že není-li tato podmínka splněna, nemohou být úbytky ptáků způsobené lovením v žádném případě považovány za rozumné, a tudíž za přijatelné využívání pro účely jedenáctého bodu odůvodnění směrnice (výše uvedený rozsudek WWF Italia a další, bod 32).
V projednávaném případě ze spisu předloženého Soudnímu dvoru a zejména z výročních zpráv předaných Maltskou republikou Komisi, jakož i z diskuse v rámci jednání vyplývá, že v předmětných letech mohli lovci odchytit v období podzimního lovu pouze zanedbatelné množství ptáků.
Krom toho Komise nezpochybňuje, že během tohoto období se oba dotčené druhy ptáků vyskytují pouze na velmi omezené části území tohoto členského státu a že k jejich stěhování dochází především na konci srpna a v průběhu září.
Konečně ze spisu nevyplývá, že je populace obou těchto lovených druhů ptáků na neuspokojivé úrovni. Konkrétně z červeného seznamu ohrožených druhů sestaveného MUOP vyplývá, že dotčené druhy jsou uvedeny v takzvané „málo ohrožené“ kategorii.
S ohledem na tyto velmi zvláštní okolnosti nemůže být lov křepelek polních a hrdliček divokých v období podzimního lovu považován na Maltě za jiné uspokojivé řešení, takže podmínka neexistence takového řešení stanovená v čl. 9 odst. 1 směrnice by měla být v zásadě považována za splněnou.
Je třeba se nicméně zabývat otázkou, zda podmínky za kterých Maltská republika povolila lov obou dotčených druhů na jaře, splňují požadavek přiměřenosti připomenutý výše v bodě 58, jakož i jiné podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice.
Prodloužení období lovu obou těchto stěhovavých druhů na základě povolení lovit v průběhu přibližně dvou měsíců v jarním období, během nichž se oba lovené druhy vracejí na své hnízdiště, které způsobuje třikrát vyšší úmrtnost, přibližně 15000 usmrcených ptáků, pokud jde o křepelky polní, a osmkrát vyšší úmrtnost, přibližně 32000 usmrcených ptáků, pokud jde o hrdličky divoké, než je úmrtnost, která vyplývá z lovu během podzimního období, není řešením, které by bylo vhodné a striktně přiměřené ve vztahu k cíli zachování druhů sledovanému směrnicí.
Za těchto podmínek, i když se oba dotčené druhy vyskytují na podzim pouze v zanedbatelném množství a během velmi omezeného období a jelikož lov není nemožný na podzim, Maltská republika tím, že povolila zahájení jarního lovu křepelek polních a hrdliček divokých v průběhu několika týdnů každého roku v období od roku 2004 do roku 2007, nedodržela podmínky odchylky stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice, vykládané ve světle zásady proporcionality, a tudíž nesplnila povinnosti, které pro ni z této směrnice vyplývají.
Konečně, Maltská republika poukazuje na zásadu ochrany legitimního očekávání z důvodu, že byla v průběhu jednání předcházejících přistoupení k Evropské unii ujištěna o tom, že bude moci nadále povolovat lov hrdliček divokých a křepelek polních za podmínek, které platily před tímto přistoupením. Nicméně krom toho, že tato okolnost nevyplývá ze spisu, v každém případě nemá žádný vztah k posouzení dodržení podmínky týkající se neexistence jiného uspokojivého řešení ve smyslu čl. 9 odst. 1 směrnice, a proto nemůže ovlivnit zjištění týkající se jejího nesplnění, jež je uvedeno v předchozím bodě tohoto rozsudku.
S ohledem na výše uvedené je třeba určit, že Maltská republika tím, že povolila zahájení lovu křepelek polních (
Coturnix coturnix
) a hrdliček divokých (
Streptopelia turtur
) v průběhu jarního období v letech 2004 až 2007, aniž by dodržela podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice, nesplnila povinnosti, které pro ni vyplývají z této směrnice.
K nákladům řízení
Podle čl. 69 odst. 2 jednacího řádu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Vzhledem k tomu, že Komise požadovala náhradu nákladů řízení a Maltská republika neměla ve věci úspěch, je důvodné uložit posledně uvedené náhradu nákladů řízení.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (druhý senát) rozhodl takto:

1)
Maltská republika tím, že povolila zahájení lovu křepelek polních (
Coturnix coturnix
) a hrdliček divokých (
Streptopelia turtur
) v průběhu jarního stěhování v letech 2004 až 2007, aniž by dodržela podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků, ve znění pozměněném pro roky 2004 až 2006 nařízením Rady (ES) č. 807/2003 ze dne a pro rok 2007 směrnicí Rady 2006/105/ES ze dne , nesplnila povinnosti, které pro ni vyplývají z této směrnice.

2)
Maltské republice se ukládá náhrada nákladů řízení.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.