CELEX: 62004CJ0199
Tagállami kötelezettségszegés
85/337/EGK irányelv és 97/11/EK irányelv
Egyes projektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata
Valamely építmény vagy terület hasznosításának jelentős módosítása
A kereset elfogadhatatlansága

1       Keresetlevelével az Európai Közösségek Bizottsága annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy Nagy-Britannia és Észak-Íroszág
Egyesült Királysága – mivel nem hozta meg az 1997. március 3‑i 97/11/EK tanácsi irányelvvel (HL L 73., 5. o.; magyar nyelvű
különkiadás 15. fejezet, 3. kötet, 151. o.) módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról
szóló, 1985. június 27‑i 85/337/EGK tanácsi irányelv (HL L 175., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet,
248. o.; a továbbiakban: 85/337 irányelv) 2−6., 8. és 9. cikkének teljes és pontos átültetéséhez szükséges intézkedéseket −
nem teljesítette a fenti irányelvből eredő kötelezettségeit.

Jogi háttér

A közösségi szabályozás
2       A 85/337 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a szövege a következő:
„1)      A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy az engedély megadása előtt többek között a jellegüknél,
méretüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva, a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek engedélyezése kötelező
legyen, és esetükben hatásvizsgálatot végezzenek. Ezeket a projekteket a 4. cikk határozza meg.”
3       Az említett irányelv 3. cikke értelmében:
„A környezeti hatásvizsgálat minden egyedi esetre vonatkozóan a 4–11. cikkel összhangban megfelelő módon azonosítja, leírja
és értékeli az egyes projektek közvetlen és közvetett hatásait a következő tényezőkre:
–       emberek, állat- és növényvilág;
–       talaj, víz, levegő, éghajlat és a táj;
–       anyagi javak és a kulturális örökség;
–       az első, a második és a harmadik francia bekezdésben említett tényezők közötti kölcsönhatás.”
4       Az irányelv 4. cikke (2) bekezdésének rendelkezése alapján:
„A 2. cikk (3) bekezdésre is figyelemmel a II. mellékletben felsorolt projektekre, a tagállamok határozzák meg:
a)      esetenkénti vizsgálattal,
vagy
b)      a tagállamok által megállapított küszöbértékek vagy szempontrendszer alapján,
hogy a projektet alá kell‑e vetni az 5–10. cikknek megfelelő vizsgálatnak.
A tagállamok dönthetnek úgy is, hogy az a) vagy a b) pontnak megfelelő mindkét eljárást alkalmazzák.”
5       A 85/337 irányelv „A 4. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó projektek” című II. melléklete 5. pontjának b) alpontja
a cementgyártó létesítményekre vonatkozik.

A nemzeti szabályozás
6       Az Egyesült Királyságban a megmaradt fűtőanyag felhasználására vonatkozó engedélyeztetési eljárás során a környezetvédelmi
felelősség megoszlik a városfejlesztési és a környezetvédelmi hatóságok között.
7       Az előbbiek, a helyi városfejlesztési szolgálatok az építési engedélyek iránti kérelmekben illetékesek. A kérelemnek a helyi
városfejlesztési szolgálat általi elutasítása vagy a válasza elmaradása esetén a kérelmező az elutasító határozattal szemben
vagy a határozathozatal elmaradása esetén az államtitkárhoz fordulhat jogorvoslatért. Az utóbbi úgy is dönthet, hogy átveszi
az ügyet a helyi városfejlesztési szolgálattól, és határozatot hoz az építési engedély iránti kérelemre vonatkozóan. Walesben
a városfejlesztés terén az államtitkárra ruházott hatásköröket a National Assembly for Wales gyakorolja.
8       A területrendezésről szóló 1990. évi törvény (Town and Country Planning Act 1990, a továbbiakban: TCPA) 57. cikke értelmében
építési engedély szükséges minden „területrendezéshez”, amely fogalmat a 55. cikk úgy határoz meg, mint „építési, tervezési,
bányaművelési és egyéb a talajban, a talajon, a talaj felett vagy alatt történő munkák elvégzése, vagy az építmény vagy terület
hasznosítása jelentős módosításának” kivitelezése.”
9       Az építési engedély iránti kérelem vonatkozásában a városfejlesztési hatóságok arról is döntenek, szükséges‑e a 85/337 irányelv
által előírt környezeti hatásvizsgálat elvégzése.
10     E tekintetben az 1988. évi területrendezési szabályzat – a környezetre gyakorolt hatások vizsgálata (Town and Country Planning
[Assessment of Environmental Effects] Regulations 1988) a 85/337 irányelv eredeti változatát ültette át a nemzeti jogba, különösen
az új eljárásjogi követelményeknek a már létező területrendezési rendszerbe való beillesztésével.
11     Ami a 97/11 irányelvet illeti, azt az 1999. évi területrendezési szabályzat – a környezetre gyakorolt hatások vizsgálata,
Anglia és Wales (Town and Country Planning [Environmental Impact Assessment] [England and Wales] Regulations 1999) ültette
át a nemzeti jogba.
12     A környezetvédelemről szóló 1990. évi törvény (Environmental Protection Act 1990) I. része által bevezetett integrált szennyezésmegelőzési
és –csökkentési rendszer (integrated pollution control) keretében az Environment Agency létrehozásáig a Her Majesty’s Inspectorate
of Pollution, majd azt követően az előbbi vizsgálja azon káros hatásokat, amelyeket valamely eljárás a környezetre gyakorolhat.
Az említett törvény 6. cikke alapján „szabályozott eljárás”, vagyis az államtitkár által szabályozott, esetlegesen környezetszennyező
tevékenység Angliában és Walesben nem folytatható az Environment Agency által kiadott engedély nélkül.
13     1997 februárjában a környezetvédelmi minisztérium közzétette a városfejlesztési politikáról és a környezetszennyezés leküzdéséről
szóló 23. sz. magyarázó megjegyzését (Planning Policy Guidance Note 23). E megjegyzés bemutatja többek között a városfejlesztési
hatóságok feladatköre és a jogilag elkülönülő, a szennyezés elleni küzdelemmel foglalkozó szervezetek feladatköre közötti
viszonyt.

A pert megelőző eljárás
14     Az 1997‑es és 1998‑as év során a Bizottsághoz két panasz érkezett a Castle Cement társaság által Clitheroe‑ban, Lancashire‑ben
üzemeltetett cementgyár részére az általános fűtőanyag egy része helyett folyékony ipari hulladékkeverék, az ún. „Cemfuel”
használatára kiadott engedélyre vonatkozóan. A panaszosok szerint az illetékes nemzeti hatóságok nem vizsgálták meg, hogy
a szóban forgó projektre vonatkozóan kell‑e környezeti hatásvizsgálatot végezni az ilyen engedély kiadása előtt.
15     1999‑ben a szintén ugyanezen társaság által Padeswoodban, Flintshire‑ben üzemeltetett cementgyárra vonatkozóan érkezett panasz
a Bizottsághoz. A jelen esetben egy pótkemence építésére, valamint az általános fűtőanyag Cemfuellel és teljes gumiabroncsokkal,
illetve papír– és műanyaghulladék „Profuelnek” nevezett keverékével történő helyettesítésére − bár a környezeti hatásvizsgálatot
elvégezték − a National Assembly for Wales még az Environment Agencynek az engedélyre vonatkozó határozata meghozatalát megelőzően
megadta az engedélyt.
16     A clitheroe‑i cementgyárra vonatkozó panaszok két levélváltásra adtak okot a Bizottság és az Egyesült Királyság Kormánya között,
1997. július 11. és 1999. március 30. között. A padeswoodi cementgyárra vonatkozó panaszt szintén levélváltás követte, mivel
a Bizottság 1999. április 19‑én magyarázatot kért az említett kormánytól, az utóbbi pedig 1999. június 18‑án válaszolt.
17     Ezen elemekre tekintettel a Bizottság egyrészt úgy vélte, hogy a TCPA‑ban foglalt, az „építmény vagy terület hasznosításának
jelentős módosítása” szempont illetékes nemzeti hatóságok általi alkalmazása arra vezet, hogy egyes projekteket nem vetnek
alá a 85/337 irányelv által előírt eljárásoknak, amelyek között szerepel többek között a cementgyár által alkalmazott fűtőanyagváltás.
Másrészt, az Egyesült Királyság nem egyeztette össze kellően a városfejlesztés terén alkalmazandó szabályokat a szennyezés
elleni küzdelemre vonatkozó szabályokkal, ahhoz hogy biztosítsa az ezen irányelv által megállapított kötelezettségek és célok
betartását. Ezen okból a Bizottság 2001. május 7‑én felszólító levelet intézett e tagállamhoz.
18     Mivel az Egyesült Királyság hatóságainak e levélre adott válasza arról győzte meg a Bizottságot, hogy a 85/337 irányelv végrehajtása
és konkrét alkalmazása nem volt kielégítő, 2002. július 18‑án indokolással ellátott véleményt küldött az említett tagállamnak,
amelyben felhívta, hogy az említett vélemény kézhezvételétől számított két hónapos határidőn belül tegye meg az irányelvből
eredő kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.
19     Mivel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Egyesült Királyság Kormányának az említett indokolással ellátott véleményre adott
válasza nem kielégítő, a jelen kereset megindításáról döntött.

A kereset elfogadhatóságáról
20     Előzetesen hangsúlyozni kell, hogy a Bíróság hivatalból vizsgálhatja, hogy a tagállami kötelezettségszegés megállapítása iránti
kereset benyújtásához az EK 226. cikk által előírt feltételek fennállnak‑e (lásd különösen a C‑362/90. sz., Bizottság kontra
Olaszország ügyben 1992. március 31‑én hozott ítélet [EBHT 1992., I‑2353. o.] 8. pontját és a C‑525/03. sz., Bizottság kontra
Olaszország ügyben 2005. október 27‑én hozott ítélet [EBHT 2003., I‑9405. o.] 8. pontját).
21     Ebben az eljárásban tehát az indokolással ellátott véleménynek és a keresetnek koherens módon és pontosan kell tartalmaznia
a kifogásokat, hogy a tagállam és a Bíróság pontosan meg tudja állapítani a felrótt közösségi jogsértés mértékét, amely elengedhetetlen
feltétele annak, hogy az említett tagállam hasznosan hivatkozhasson a védekezésül felhozott jogalapokra, és hogy a Bíróság
megvizsgálhassa az említett kötelezettségszegés fennállását (lásd ebben az értelemben a C‑98/04. sz., Bizottság kontra Egyesült
Királyság ügyben 2006. május 4‑én hozott ítéletének [EBHT 2006., I‑4003. o.] 18. pontját).
22     A jelen esetben a Bizottság annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy az Egyesült Királyság nem hozta meg a 85/337 irányelv
2−6., 8. és 9. cikke teljes és pontos átültetésének biztosításához szükséges intézkedéseket.
23     Keresete alátámasztásaként a Bizottság két kifogásra hivatkozik, amelyek egyrészt a TCPA 55. és 57. cikkét vitatják – amelyek
alapján a városfejlesztési hatóságok az „építmény vagy terület hasznosításának jelentős módosítása” nemzeti szempontot alkalmazták
egy építési engedély iránti kérelemre, amely azon következménnyel járhat, hogy egyes projekteket kizárnak a 85/337 irányelv
hatálya alól –, másrészt pedig azon tényt, hogy ugyanezen irányelv belső jogba történő átültetésekor az Egyesült Királyság
Kormánya nem egyeztette össze kellően a városfejlesztés és a szennyezés elleni küzdelem terén alkalmazandó jogszabályokat
az irányelv 3. és 8. cikkében megállapított kötelezettségek teljes betartásának biztosítása érdekében.
24     Meg kell azonban állapítani, hogy a keresetlevelében a Bizottság kifejezetten elismerte, hogy az 1988. évi, valamint Angliára
és Walesre vonatkozóan az 1999. évi területrendezési szabályzattal (a környezetre gyakorolt hatások vizsgálata) az Egyesült
Királyság meghozta a 85/337 irányelv belső jogba történő átültetéséhez szükséges jogszabályokat.
25     Következésképpen a jelen kötelezettségszegés megállapítása iránti kereset – mivel ellentmondásos érvelésen alapszik − nem
tesz eleget a jelen ítélet 21. pontjában hivatkozott, a koherenciával l és pontossággal kapcsolatos követelményeknek.
26     Az előzőekből következik, hogy a keresetet, mint elfogadhatatlant, el kell utasítani.

A költségekről
27     Az eljárási szabályzat 69. cikkének 2. §‑a alapján a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes
fél ezt kérte. A Bizottságot, mivel az általa benyújtott kereset elfogadhatatlan, az Egyesült Királyság kérelmének megfelelően
kötelezni kell a költségek viselésére.
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
1)
A keresetet, mint elfogadhatatlant, elutasítja.
2)
Az Európai Közösségek Bizottságát kötelezi a költségek viselésére.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: angol.