CELEX: 62004CJ0136
Eksporto grąžinamosios išmokos
Reglamentai (EEB) Nr. 804/68, Nr. 1706/89 ir Nr. 3445/89
Lydymui trečiosiose valstybėse skirti sūriai

1       Prašymas priimti prejudicinį sprendimą yra susijęs su 1989 m. birželio 15 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1706/89, nustatančio
eksporto grąžinamąsias išmokas pieno ir pieno produktų sektoriuje (OL L 166, p. 36), ir 1989 m. lapkričio 15 d. Komisijos
reglamento (EEB) Nr. 3445/89, nustatančio tikslią žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūros
redakciją, taikomą nuo 1990 m. sausio 1 d. (OL L 336, p. l), išaiškinimu.
2       Šis prašymas pateiktas byloje tarp bendrovės
Deutsches Milch‑Kontor GmbH
(toliau –
Milch‑Kontor
) ir
Hambourg‑Jonas
centrinės muitinės įstaigos (
Hauptzollamt Hamburg‑Jonas
, toliau –
Hauptzollamt
) dėl teisės į eksporto grąžinamąją išmoką už lydyti skirtą sūrį.

Teisinis pagrindas
3       Pagal 1968 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 804/68 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (OL L 148,
p. 13), iš dalies pakeisto 1987 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3904/87 (OL L 370, p. 1, toliau – reglamentas
Nr. 804/68), 17 straipsnio 1 dalį skirtumas tarp šio reglamento 1 straipsnyje nurodytų produktų kainų tarptautinėje prekyboje
ir tų produktų kainų Europos bendrijoje gali būti padengtas eksporto grąžinamąja išmoka.
4       Reglamentas Nr. 1706/89 nustato minėtame 17 straipsnyje numatytų produktų eksporto grąžinamųjų išmokų dydį.
5       Šio reglamento devinta konstatuojamoji dalis suformuluota taip:
„kadangi grąžinamosios išmokos už sūrius dydis apskaičiuojamas nuo tiesiogiai vartoti skirtų prekių; sūrių pluta ir atliekos
nėra tinkamos tokiam vartojimui; siekiant išvengti bet kokių neaiškumų reikia patikslinti, kad už sūrius, kurių vertė be mokesčių
ant sienos yra mažesnė nei 140 ekiu už 100 kg, grąžinamoji išmoka nemokama“.
6       1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų
tarifo (OL L 256, p. 1), iš dalies pakeistas 1989 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2886/89, (OL L 282, p. 1),
įtvirtina prekių kombinuotosios nomenklatūros redakciją (toliau – kombinuotoji nomenklatūra), taikomą pagrindinėje byloje
nagrinėjamoms aplinkybėms.
7       Kombinuotosios nomenklatūros pozicija 0406 90 pavadinta „kiti sūriai“. Ją sudaro 0406 90 11 subpozicija „kiti lydyti skirti
sūriai“.
8       1987 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 3846/87, nustatantis žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto
grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą (OL L 366, p. 1), kombinuotosios nomenklatūros pagrindu nustato žemės ūkio produktų, kuriems
skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą (toliau – grąžinamųjų išmokų nomenklatūra).
9       Pagal šio reglamento 1 straipsnio trečią pastraipą grąžinamųjų išmokų nomenklatūroje yra kombinuotosios prekių nomenklatūros
papildomos subpozicijos, būtinos žymėti prekėms, kurioms taikoma eksporto grąžinamųjų išmokų sistema.
10     Pagrindinėje byloje nagrinėjamoms aplinkybėms taikoma grąžinamųjų išmokų nomenklatūros redakcija nustatyta reglamentu Nr. 3445/89.

Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
11     1990 m. sausį
Milch‑Kontor
eksportavo sūrį į Jugoslaviją ir pateikusi prašymą gavo eksporto grąžinamąją išmoką. Eksportuotos prekės buvo deklaruotos
kaip
Gouda
sūris.
12     1995 m. rugpjūčio 14 d. sprendimu
Hauptzollamt
pareikalavo grąžinti suteiktą eksporto grąžinamąją išmoką tuo pagrindu, kad eksportuota prekė buvo ne
Gouda
sūris, kaip jis paprastai pateikiamas vartotojams, bet lydyti skirta neapdorota prekė.
13
Finanzgericht
atmetė
Milch‑Kontor
dėl šio sprendimo pateiktą ieškinį nurodydamas, kad eksporto grąžinamoji išmoka buvo gauta neteisėtai, nes skirtingai nuo
kombinuotosios nomenklatūros grąžinamųjų išmokų nomenklatūroje nėra subpozicijos, susijusios su lydyti skirtais sūriais.
14
Milch‑Kontor
pateikė apeliacinį skundą
Bundesfinanzhof
dėl
Finanzgericht
sprendimo.
15     Sprendime pateikti prašymą priimti prejudicinį sprendimą
Bundesfinanzhof
klausia, ar grąžinamųjų išmokų nomenklatūra yra nepriklausoma tarifinė sistema, atskira nuo kombinuotosios nomenklatūros,
ar ji yra kombinuotosios nomenklatūros dalis, paprasčiausiai patikslinanti produktų subpozicijas, į kurias būtina atsižvelgti
suteikiant eksporto grąžinamąsias išmokas.
16     Šiuo atžvilgiu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pastebi, kad, pirma, Reglamente Nr. 3846/87 nurodyta,
jog grąžinamųjų išmokų nomenklatūra tėra kombinuotosios nomenklatūros atitinkamų pozicijų ir subpozicijų patikslinimas.
17     Antra, jis nurodo, kad pagal Reglamento Nr. 1706/89 devintą konstatuojamąją dalį grąžinamosios išmokos už sūrius dydis apskaičiuojamas
už tiesiogiai vartoti skirtus produktus. Tai galėtų reikšti, kad eksporto grąžinamosios išmokos nemokamos už lydyti skirtus
sūrius.
18     Galiausiai prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, jog nors įtraukimas į kombinuotosios nomenklatūros
subpoziciją 0406 90 11 nesusijęs su prekių tarifiniu klasifikavimu importo muitų mokėjimo tikslais, vis dėlto nereikėtų atmesti
galimybės, kad už prekę, klasifikuojamą šioje subpozicijoje apmokestinant importo muitais, būtų suteikta eksporto grąžinamoji
išmoka.
19     Tokiomis aplinkybėmis
Bundesfinanzhof
nusprendė sustabdyti bylą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar Reglamentas (EEB) Nr. 3445/89 ir Reglamentas (EEB) Nr. 1706/89 aiškintini taip, kad eksporto grąžinamosios išmokos nemokamos
už kombinuotosios nomenklatūros 0406 90 subpozicijos sūrius, kurie pagal savo savybes yra skirti lydyti trečiojoje šalyje,
ir todėl pagal Reglamento (EEB) Nr. 2886/89 kombinuotąją nomenklatūrą klasifikuojami 0406 90 11 subpozicijoje?“

Dėl prejudicinio klausimo
20     Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar už į trečiąją šalį eksportuotą prekę, apibūdintą
kaip šioje šalyje skirtas lydyti sūris, bei priskiriamą kombinuotosios nomenklatūros 0406 90 11 subpozicijai, gali būti skiriama
eksporto grąžinamoji išmoka pagal reglamentus Nr.

3445/89 ir Nr. 1706/89.
21
Milch‑Kontor
ir Europos Bendrijų Komisija teigia, jog kadangi grąžinamųjų išmokų nomenklatūroje nėra kombinuotosios nomenklatūros 0406 90 11
subpozicijos, ji taikoma tik importo muito mokėjimui.
22     Todėl jos nemano, kad reikėtų daryti išvadą, jog eksporto grąžinamosios išmokos nemokamos už eksportuotas prekes.
23
Milch‑Kontor
nuomone, grąžinamųjų išmokų nomenklatūra yra savarankiška tarifinė sistema, atskira nuo kombinuotosios nomenklatūros. Taigi
prekė, kuri tarifinėje sistemoje klasifikuojama subpozicijoje, kurios nėra grąžinamųjų išmokų nomenklatūroje, pagal jos sudėtį
taip pat gali būti klasifikuojama pagal atitinkamą šios nomenklatūros prekės kodą. Todėl lydyti skirti sūriai, klasifikuojami
kombinuotosios nomenklatūros 0406 90 11 subpozicijoje, atsižvelgiant į jų savybes, turi būti priskirti atitinkamam grąžinamųjų
išmokų nomenklatūros kodui, t. y. produkto kodui 0406 90 89 979. Bet kuriuo atveju šis kodas labiau tinka šiam produktui,
kadangi yra tikslesnis nei subpozicija 0406 90 11.
24     Komisijos nuomone, kadangi kombinuotosios nomenklatūros subpozicija 0406 90 11 yra skirta išimtinai importui, trečiojoje šalyje
lydyti skirtą sūrį reikėtų klasifikuoti kitoje minėtos nomenklatūros 0406 90 pozicijos subpozicijoje, atsižvelgiant į jo rūšį
arba sudėtį.
25     Todėl Komisija mano, kad eksporto grąžinamoji išmoka negali būti suteikiama už eksportuotą prekę, jei ji negali būti priskirta
nė vienam iš reglamento Nr. 1706/89 priede esančių produkto kodų ir jei ji neatitinka Bendrijos nustatytų sąlygų, ypač susijusių
su kokybe ir kaina.
26     Reglamento Nr. 1706/89 devintos konstatuojamosios dalies pirmojo sakinio aiškinimas yra neatskiriamas nuo visos šios konstatuojamosios
dalies analizės. Joje numatomas skirtingas grąžinamosios išmokos už sūrius dydžio apskaičiavimas tiesiogiai vartoti skirtiems
produktams ir sūrių plutoms bei atliekoms. Siekiant išvengti bet kokios painiavos, pažymėtina, kad jokia grąžinamoji išmoka
neturėtų būti suteikta eksportuojant sūrį, kurio vertė be mokesčių ant sienos yra mažesnė nei 140 ekiu už 100 kg. Jei ši vertė
viršyta, būtų logiška suteikti grąžinamąją išmoką net jei produktas yra skirtas lydymui. Todėl šiuo atveju Komisija mano,
kad eksporto grąžinamosios išmokos suteikimas priklauso bent jau nuo to, ar eksportuoto ir lydyti trečiojoje šalyje skirto
sūrio kaina be mokesčių ant sienos buvo didesnė už šią vertę.
27     Kaip nurodo prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas,
Milch‑Kontor
ir Komisija, su lydyti skirtais sūriais susijusi kombinuotosios nomenklatūros 0406 90 11 subpozicija taikoma tik importo
muito mokėjimo tikslais.
28     Todėl yra logiška, kad jos nėra grąžinamųjų išmokų nomenklatūros subpozicijose, skirtose prekėms, kurioms taikoma eksporto
grąžinamųjų išmokų sistema.
29     Vis dėlto iš to negalima daryti išvados, kad ši sistema netaikoma sūriams, eksportuotiems 1990 m. ir skirtiems lydyti trečiojoje
šalyje.
30     Iš tikrųjų, jei minėta prekė pagal rūšį ir sudėtį gali būti klasifikuojama kitoje kombinuotosios nomenklatūros 0406 90 pozicijos
subpozicijoje, kuriai suteiktas vienas iš Reglamento Nr. 1706/89 priede pateikiamų prekių kodų, eksporto grąžinamoji išmoka
pagal Reglamento Nr. 804/68 17 straipsnio 1 dalį yra galima.
31     Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi patikrinti, ar taip yra pagrindinėje byloje.
32     Dėl reglamento Nr. 1706/89 devintos konstatuojamosios dalies pakanka priminti, kad Bendrijos teisės akto preambulė neturi
privalomosios teisinės galios ir ja neturėtų būti remiamasi nei nukrypstant nuo atitinkamo akto nuostatų, nei aiškinant nuostatas
akivaizdžiai jų formuluotei priešinga prasme (1998 m. lapkričio 19 d. Sprendimo
Nilsson ir kt.
, C‑162/97, Rink. p. I‑7477, 54 punktas ir 1998 m. lapkričio 25 d. Sprendimo
Manfredi
, C‑308/97, Rink. p. I‑7685, 30 punktas).
33     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pateiktą klausimą reikia atsakyti, kad už 1990 m. eksportuotus sūrius, kurie, atsižvelgiant
į jų savybes, yra skirti lydyti trečiojoje šalyje, gali būti skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos pagal Reglamento Nr. 804/68
17 straipsnio 1 dalį su sąlyga, kad, atsižvelgiant į jų rūšį ir sudėtį, šie sūriai yra klasifikuojami pagal vieną iš Reglamento
Nr. 1706/89 priede nurodytų produktų kodų, nurodytų prie Reglamento Nr. 3445/89 pridedamoje žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos
eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūroje.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
34     Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą dėl prejudicinio sprendimo pateikusio teismo nagrinėjamoje
byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti pastarasis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo
Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (penktoji kolegija) nusprendžia:
Už 1990 m. eksportuotus sūrius, kurie, atsižvelgiant į jų savybes, yra skirti lydymui trečiojoje šalyje, gali būti skiriamos
eksporto grąžinamosios išmokos pagal 1968 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 804/68 dėl bendro pieno ir pieno
produktų rinkos organizavimo, iš dalies pakeisto 1987 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3904/87, 17 straipsnio
1 dalį su sąlyga, kad, atsižvelgiant į jų rūšį ir sudėtį, šie sūriai yra klasifikuojami pagal vieną iš 1989 m. birželio 15 d.
Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1706/89, nustatančio eksporto grąžinamąsias išmokas pieno ir pieno produktų sektoriuje, priede
nurodytų produktų kodų, nurodytų prie 1989 m. lapkričio 15 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3445/89, įtvirtinančio tikslią
žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūros redakciją, taikomą nuo 1990 m. sausio
1 d., pridedamoje žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūroje.
Parašai.
*
Proceso kalba: vokiečių.