CELEX: 62004TJ0048
Konkurrens
Koncentrationer
Marknaden för trafiktelematiksystem
Beslut att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden
Åtaganden
Uppenbart oriktig bedömning
Maktmissbruk
Motiveringsskyldighet

Tillämpliga bestämmelser
Enligt lydelsen i artikel 2.2 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer (rättad lydelse
EGT L 257, 1990, s. 13
), i dess lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 1310/97 av den (
EGT L 180, s. 1
) (nedan kallad koncentrationsförordningen), ska en koncentration förklaras förenlig med den gemensamma marknaden när den inte skapar eller förstärker en sådan dominerande ställning som medför att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den påtagligt skulle hämmas.
I artikel 8.2 i koncentrationsförordningen föreskrivs att när kommissionen finner att en anmäld koncentration, i förekommande fall sedan de berörda företagen har vidtagit ändringar, uppfyller kriteriet i artikel 2.2 ska den fatta ett beslut enligt vilket koncentrationen förklaras förenlig med den gemensamma marknaden. Detta beslut kan förenas med villkor och ålägganden för att säkerställa att de berörda företagen fullgör de åtaganden som de har gjort gentemot kommissionen för att göra koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet att förklara koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden ska även omfatta sådana begränsningar som har direkt anknytning till och är nödvändiga för koncentrationens genomförande.
I artikel 20.1 i förordning nr 4064/89 föreskrivs att kommissionen i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning
ska offentliggöra de beslut som den fattar i enlighet med artikel 8.2–8.5.
Bakgrund till tvisten
Sökanden, Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV (nedan kallat Qualcomm) erbjuder i Europa ett satellitsystem för förvaltning av lastbilsparker som kallas EutelTRACS. Sökanden samlar med hjälp av ett nätverk av satelliter in upplysningar från lastbilarna, såsom uppgifter om deras position, upplysningar om motorn och meddelanden från föraren. Sökanden vidarebefordrar uppgifterna till lastbilarnas sambandskontor som är kund hos Qualcomm. Sökanden vidarebefordrar även meddelanden från sambandskontoren till lastbilsförarna. I detta syfte tillhandahåller sökanden nödvändig materiel och infrastruktur. Sökandens verksamhet omfattar även tillverkning av den ovannämnda materielen och utveckling av program som är nödvändiga för att det ovannämnda systemet ska fungera.
År 2002 anordnade det tyska transport-, byggnads- och bostadsministeriet för den tyska regeringens räkning en offentlig anbudsinfordran avseende uppbyggnad och drift av ett system för att automatiskt och manuellt uppbära vägavgifter för lastbilar med ett tonnage på 12 ton eller mer (nedan kallade tunga lastbilar) som används på tyska motorvägar. Enligt denna anbudsinfordran krävdes inte att någon särskild teknik skulle användas.
Ett konsortium bestående av DaimlerChrysler Services AG, Deutsche Telekom AG och Compagnie financière et industrielle des autoroutes SA (Cofiroute) (nedan gemensamt kallade företagen i koncentrationen) tilldelades kontraktet.
Daimler Financial Services AG, tidigare DaimlerChrysler Services, är ett dotterbolag till Daimler AG, tidigare DaimlerChrysler AG, och verksamt inom finanstjänstesektorn och sektorn för effektivt användande av transporter och infrastruktur (Mobility Management). Företagets verksamhet omfattar förvaltning av motorfordonsparker som innefattar samtliga Daimlers fordonsmärken. Daimler utvecklar, tillverkar och saluför personbilar, lastbilar, bussar och dieselmotorer.
Deutsche Telekom är ett telekommunikationsföretag som bland annat erbjuder mobiltelefonitjänster i Europa.
Cofiroute är ett företag som bedriver verksamhet avseende uppbörd av vägavgifter.
Det konsortium som består av de ovannämnda företagen grundade därefter Toll Collect GmbH för att utarbeta och driva systemet för att uppbära vägavgifter för tunga lastbilar som används på tyska motorvägar.
Toll Collect utvecklade således en telematiklösning för att uppbära vägavgifter automatiskt. Denna lösning innebär att enheter byggs in i de tunga lastbilar som ska omfattas av systemet för automatisk uppbörd av vägavgifter. De inbyggda enheterna fungerar med hjälp av mottagare för GPS (Global Positioning System (globalt satellitnavigationssystem)) och en sändare för GSM (Global System for Mobile Communications (globalt system för mobil kommunikation)). GPS-mottagaren fastställer lastbilens aktuella position som matas in i den inbyggda enheten. Datautbytet mellan den inbyggda enheten och en central för användarservice sker via GSM-sändaren. Uppgifterna bearbetas i denna central, och vägavgiften räknas ut på grundval av lastbilens fastställda position och den använda motorvägssträckan. Vägavgiften faktureras därefter fordonets ägare eller användare. Toll Collect ska tillhandahålla de inbyggda enheterna kostnadsfritt mot en säkerhet i form av ett avgiftstillgodohavande. Fordonets ägare eller användare ska emellertid bära kostnaderna för att installera den inbyggda enheten. Förutom automatisk uppbörd av vägavgifter finns möjlighet att använda de inbyggda Toll Collect-enheterna för andra telematiktjänster, bland annat för att förvalta fordonsparker på avstånd. Andra företag som tillhandahåller tjänster kan emellertid använda de inbyggda Toll Collect-enheterna för att tillhandahålla telematiktjänster först efter att Förbundsrepubliken Tyskland i egenskap av upphandlande myndighet har meddelat tillstånd till sådan användning.
Den 11 november 2002 anmälde DaimlerChrysler Services och Deutsche Telekom i enlighet med artikel 4 i koncentrationsförordningen en planerad koncentration genom vilken de hade för avsikt att genom aktieköp förvärva gemensam kontroll över Toll Collect.
På grund av denna anmälan inledde kommissionen det första skedet i förfarandet för gemenskapskontroll av företagskoncentrationer. Under detta skede sände företagen i koncentrationen ett första förslag till åtaganden till kommissionen. Marknadsaktörerna och däribland Qualcomm fick tillfälle att yttra sig över förslaget.
I beslut av den 20 december 2002 fann kommissionen att koncentrationen gav anledning till allvarliga tvivel med avseende på huruvida den var förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. Kommissionen inledde det andra skedet av förfarandet i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.
Kommissionen riktade i skrivelse av den 28 februari 2003 ett meddelande om invändningar till de anmälande företagen. I detta angav kommissionen att det första förslaget till åtaganden var otillräckligt för att lösa de konkurrensproblem som uppkom med anledning av den anmälda koncentrationen.
Den 11 mars 2003 sände företagen i koncentrationen ett andra förslag till åtaganden till kommissionen.
Den 19 och den 20 mars 2003 höll kommissionen en utfrågning som Qualcomm deltog i. Under utfrågningen angav kommissionen bland annat att det andra förslaget till åtaganden var otillräckligt för att lösa de konkurrensproblem som uppkom med anledning av den anmälda koncentrationen.
Den 3 april 2003 sände företagen i koncentrationen ett tredje och sista förslag till åtaganden till kommissionen.
Genom beslut 2003/792/EG av den 30 april 2003 förklarade kommissionen koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet (ärende COMP/M.2903 – Samägt företag DaimlerChrysler/Deutsche Telekom) (
EUT L 300, s. 62
) (nedan kallat det angripna beslutet), under förutsättning att företagen i koncentrationen till fullo iakttog sina åtaganden.
Kommissionen fann i det angripna beslutet att konkurrensproblem uppkom med anledning av koncentrationen på den marknad som påverkades av denna, nämligen den tyska marknaden för trafiktelematiksystem som innefattar materiel, program och tjänster för speditions- och logistikföretag, eftersom den infrastruktur för att uppbära vägavgifter som Toll Collect skulle inrätta kan användas av företagen i koncentrationen för att tillhandahålla andra telematiktjänster. Genom att använda Toll Collects infrastruktur för att tillhandahålla trafiktelematiktjänster kunde DaimlerChrysler, via Toll Collect, förvärva en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem, vilket skulle innebära att den effektiva konkurrensen skulle hämmas påtagligt på den gemensamma marknaden.
Kombinationen av att de inbyggda Toll Collect-enheterna skulle tillhandahållas kostnadsfritt och att speditionsföretagen arbetar med mycket små marginaler medför närmare bestämt att en dominerande plattform för speditions- och logistikföretag skulle skapas på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem. Med hänsyn till att DaimlerChrysler var den största lastbilstillverkaren i Tyskland och en betydande leverantör av telematiksystem samt till att detta företag skulle ha möjlighet att kontrollera tillgången till de uppgifter som genereras av de inbyggda Toll Collect-enheterna, vilka kan användas för trafiktelematiktjänster, skulle DaimlerChrysler kunna begränsa den tyska marknaden för trafiktelematiksystem och därigenom få en dominerande ställning på den marknaden, varvid den effektiva konkurrensen skulle hämmas påtagligt på den gemensamma marknaden.
Kommissionen ansåg emellertid att det tredje och sista förslaget till åtaganden från företagen i koncentrationen var tillräckligt för att förhindra att DaimlerChrysler skulle få en sådan dominerande ställning.
I detta tredje förslag åtog sig företagen i koncentrationen att för det första utveckla en central telematikportal som skulle drivas av ett oberoende företag, Telematics Gateway GmbH (nedan kallat TGG), som ska göra det möjligt för leverantörer av telematiktjänster att utan åtskillnad få tillgång till basfunktioner och rådata från de inbyggda Toll Collect-enheterna (nedan kallat åtagandet avseende TGG-portalen). De ovannämnda företagen åtog sig för det andra att utveckla ett GPS-gränssnitt för de inbyggda Toll Collect-enheterna som ska göra det möjligt för utomstående leverantörer av telematiktjänster att få tillgång till GPS-funktionen i de inbyggda enheterna (nedan kallat åtagandet avseende GPS-gränssnittet). Företagen i koncentrationen åtog sig för det tredje att utveckla en modul som skulle kunna byggas in i utomståendes utrustning, varvid dessa kan framställa egna apparater för uppbörd av vägavgifter (nedan kallat åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter).
Slutligen förband sig företagen i koncentrationen, för det fjärde, sedan Förbundsrepubliken Tyskland meddelat dem tillstånd att tillhandahålla trafiktelematiktjänster med hjälp av de inbyggda Toll Collect-enheterna, att inte erbjuda dessa tjänster innan kommissionen hade meddelat sitt tillstånd. Kommissionen kommer att meddela detta tillstånd först sedan företagen i koncentrationen har infört ett fungerande gränssnitt för de ifrågavarande inbyggda enheternas GPS-funktion, så att berörda utomstående kan utveckla egna apparater som kan användas för uppbörd av vägavgifter när de ansluts till de moduler för uppbörd av vägavgifter som företagen i koncentrationen har utvecklat (nedan kallat kvalitetsmoratoriet).
Genom telefaxmeddelande av den 23 maj 2003 sände kommissionen Qualcomm en icke-konfidentiell version av det angripna beslutet på tyska. Den offentliggjordes den icke-konfidentiella versionen av det angripna beslutet på engelska och de övriga officiella språken i
Europeiska unionens officiella tidning
(
EUT L 300, s. 62
) i enlighet med artikel 20.1 i koncentrationsförordningen.
Förfarandet
Qualcomm väckte förevarande talan genom ansökan som inkom till förstainstansrättens kansli den 10 februari 2004.
Genom handling som inkom till förstainstansrättens kansli den 28 maj 2004 ansökte Förbundsrepubliken Tyskland om att få intervenera till stöd för kommissionens yrkanden. Genom beslut av den biföll ordföranden för förstainstansrättens tredje avdelning denna ansökan.
Genom handling som inkom till förstainstansrättens kansli den 8 november 2004 ansökte Daimler AG, Daimler Financial Services AG och Deutsche Telekom om att få intervenera till stöd för kommissionens yrkanden. Genom beslut av den biföll ordföranden för förstainstansrättens tredje avdelning denna ansökan. Eftersom dessa företags interventionsansökan hade inkommit efter utgången av den frist som föreskrivs i artikel 116.6 i förstainstansrättens rättegångsregler, meddelades de endast tillstånd att yttra sig under det muntliga förfarandet, på grundval av förhandlingsrapporten som tillsänts dem.
På grundval av referentens rapport beslutade förstainstansrätten (tredje avdelningen) att inleda det muntliga förfarandet och uppmanade med stöd av artikel 64 i förstainstansrättens rättegångsregler parterna att svara på ett antal skriftliga frågor. Parterna gjorde detta inom angiven frist.
Parterna utvecklade sin talan och besvarade förstainstansrättens frågor vid förhandlingen den 1 juli 2008.
Parternas yrkanden
Qualcomm har yrkat att förstainstansrätten ska
—
ogiltigförklara det angripna beslutet, och
—
förplikta kommissionen att ersätta rättegångskostnaderna.
Kommissionen har, med stöd av Förbundsrepubliken Tyskland, Deutsche Telekom, Daimler och Daimler Financial Services, yrkat att förstainstansrätten ska
—
ogilla talan, och
—
förplikta Qualcomm att ersätta rättegångskostnaderna.
Rättslig bedömning
I —
Upptagande till sakprövning
A —
Parternas argument
1. Kommissionens och Förbundsrepubliken Tysklands argument
a) Huruvida det angripna beslutet delgetts
Kommissionen anser, med stöd av Förbundsrepubliken Tyskland, först och främst att Qualcomms talan har väckts för sent, eftersom det angripna beslutet delgavs detta företag den 23 maj 2003 och talan om ogiltigförklaring väcktes först den , det vill säga väl efter det att fristen för överklagande på två månader och tio dagar som föreskrivs i rättegångsreglerna hade löpt ut.
Kommissionen anser att den omständigheten att det angripna beslutet sändes till Qualcomm den 23 maj 2003 utgör en delgivning i den mening som avses i artikel 230 femte stycket EG, trots att detta beslut inte riktades till Qualcomm. Enligt kommissionen framgår det av rättspraxis att ett beslut kan delges en part som detta beslut inte riktas till, men som är direkt och personligen berörd av det (förstainstansrättens dom av den i mål
T-11/95, BP Chemicals mot kommissionen, REG 1998, s. II-3235
, punkt 52, och,
e contrario,
förstainstansrättens dom av den i mål
T-296/97, Alitalia mot kommissionen, REG 2000, s. II-3871
, samt av den i mål
T-190/00, Regione Siciliana mot kommissionen, REG 2003, s. II-5015
, punkt 31). Kommissionen anser vidare att det för att ett beslut ska anses ha delgetts på rätt sätt är tillräckligt att det meddelats en part som är direkt och personligen berörd av det, så att denne kunnat ta del av beslutet (domstolens dom av den i mål
C-6/72, Europemballage och Continental Can mot kommissionen, REG 1973, s. 215
, punkt 10; svensk specialutgåva, volym 2, s. 89, förstainstansrättens dom av den i mål
T-12/90, Bayer mot kommissionen, REG 1991, s. II-219
, och av den i mål
T-43/92, Dunlop Slazenger mot kommissionen, REG 1994, s. II-441
, punkt 25). Det angripna beslutet meddelades den på ett sätt som i alla avseenden är kännetecknande för en delgivning, och Qualcomm var i egenskap av konkurrent till de anmälande företagen direkt och personligen berört av det angripna beslutet.
Lydelsen i artikel 254 tredje stycket EG utesluter inte att andra personer delges ett beslut än dem till vilka det riktas. Sådan delgivning överensstämmer, tvärtom, med det rättsmedelssystem som har införts genom fördraget, enligt vilket de till vilka ett beslut inte riktas ändå kan yrka att beslutet ska ogiltigförklaras när de är direkt och personligen berörda av det. Enligt artikel 20.2 i koncentrationsförordningen är kommissionen inte heller skyldig att offentliggöra den fullständiga texten till beslut som fattas i enlighet med artikel 8.2 i denna förordning, utan endast att ange parternas namn och huvuddragen i det ifrågavarande beslutet. Kommissionen har vidare preciserat att sedan den 1 maj 2004 offentliggörs inte den icke-konfidentiella versionen av dessa beslut i sin helhet, och i alla språkversioner, samt att den – med avseende på beslut som fattas i enlighet med artikel 8.2 i koncentrationsförordningen – endast offentliggör de huvuddrag som avses i artikel 20.2 i koncentrationsförordningen. I artikel 230 femte stycket EG framhålls att delgivningen avser klaganden och inte den till vilken beslutet riktas. Qualcomm kan heller inte ignorera att det angripna beslutet delgavs innan det offentliggjordes, i syfte att flytta fram den dag då fristen för att väcka talan om ogiltigförklaring började löpa för att därmed i realiteten försätta sig i en fördelaktigare ställning än andra berörda utomstående och de som beslutet riktades till. Kommissionen har erinrat om att fristen för att väcka talan har fastställts för att säkerställa tydlighet och säkerhet i rättsförhållanden och att den är nödvändig för att förhindra all diskriminerande eller godtycklig behandling i rättsliga förfaranden.
Med anledning av förstainstansrättens fråga om på vilket sätt förstainstansrättens dom av den 15 juni 2005 i mål
T-17/02, Olsen mot kommissionen (REG 2005, s. II-2031)
, är relevant, har kommissionen anfört att det målet skiljer sig från det förevarande, dels genom att det målet avsåg statligt stöd och det i bestämmelserna avseende statligt stöd uttryckligen preciseras att beslut ska delges de medlemsstater som berörs av stödet, dels genom att det i meddelandet om det ifrågavarande beslutet uttryckligen preciserades att det inte fanns några garantier för att det beslut som översändes motsvarade det beslut som delgetts den som beslutet riktades till. Kommissionen har emellertid angett att förstainstansrättens undersökning av meddelandet i det ovannämnda målet Olsen mot kommissionen för att avgöra om detta utgjorde en delgivning utvisar att ett beslut kan delges en part som det inte är riktat till. Till skillnad från situationen i detta andra mål, föreskrivs i artiklarna 6.5 och 8.8 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den om kontroll av företagskoncentrationer (
EUT L 24, s. 1
) att medlemsstaterna och ”de berörda företagen” ska underrättas även om den ifrågavarande åtgärden inte riktas till dem. Detta gäller trots att denna förordning innehåller föreskrifter om att beslut ska offentliggöras i
Europeiska unionens officiella tidning
.
Kommissionen har betonat att det inte finns någon bestämmelse i fördraget eller i koncentrationsförordningen som innebär förbud mot att berörda utomstående delges ett beslut. Sådan delgivning sker för övrigt i rättssäkerhetens intresse för de parter som är inblandade i en koncentration och med hänsyn till intresset av kontinuerlig gemenskapsverksamhet vid kontrollen av företagskoncentrationer.
b) Sökandens kännedom om beslutet
Kommissionen har, med stöd av Förbundsrepubliken Tyskland, i andra hand gjort gällande att Qualcomm, om det inte delgetts det angripna beslutet, åtminstone har fått kännedom om att detta beslut förelåg och om dess exakta innehåll den 23 maj 2003. Fristen för att väcka talan om ogiltigförklaring började då löpa den dagen och förevarande talan väcktes således för sent.
Den rättspraxis enligt vilken den tidpunkt då sökanden fick kännedom om den angripna rättsakten utgör ett kriterium för när fristen att väcka talan ska börja löpa, som är subsidiärt i förhållande till offentliggörandet eller delgivningen av rättsakten, avser endast den situationen då sökandena inte hade kunnat få kännedom om den exakta lydelsen i det angripna beslutet innan offentliggörandet eller delgivningen av detta (domen i det ovan i punkt 34 nämnda målet BP Chemicals mot kommissionen, punkt 47, domen i det ovan i punkt 34 nämnda målet Alitalia mot kommissionen, punkt 61, och domen i det ovan i punkt 34 nämnda målet Regione Siciliana mot kommissionen, punkt 30). Det är dessutom endast då rättsakten därutöver har offentliggjorts mindre än två månader efter det att den antogs som domstolen har funnit att fristen för att väcka talan börjar löpa den dag då rättsakten offentliggjordes (domstolens dom av den 10 mars 1998 i mål
C-122/95, Tyskland mot rådet, REG 1998, s. I-973
, punkt 38). I dom av den i mål C-188/92, TWD Textilwerke Deggendorf (REG 1994 s. I-833; svensk specialutgåva, volym 15, s. I-59), punkterna 15–18, fann domstolen att parter som uppenbart är behöriga att föra talan om ogiltigförklaring av en rättsakt inte kan tillåtas att skjuta upp frågan i det oändliga genom att åberopa andra förfaranderegler. Detta resonemang grundas på ändamålet för den frist som föreskrivs i artikel 230 femte stycket EG och är enligt kommissionen analogt tillämpligt när en utomstående som uppenbart har talerätt har upplysts individuellt om det exakta innehållet i ett beslut.
2. Qualcomms argument
Qualcomm anser att talan väcktes inom den frist som föreskrivs i artikel 230 femte stycket EG, eftersom det angripna beslutet offentliggjordes i
Europeiska unionens officiella tidning
den 18 november 2003 i enlighet med artikel 20.1 i koncentrationsförordningen. Att beslut avseende företagskoncentrationer offentliggörs i god tid gör det enligt Qualcomm möjligt att säkerställa rättssäkerheten.
Qualcomm anser i övrigt att den omständigheten att det angripna beslutet sändes till Qualcomm den 23 maj 2003 inte utgör en delgivning, eftersom ett beslut kan delges endast dem som det riktas till. Denna tolkning bekräftas av domarna i de ovan i punkt 34 nämnda målen Europemballage Continental Can mot kommissionen och Dunlop Slazenger mot kommissionen. Qualcomm anser vidare att den omständigheten att företaget fick kännedom om det angripna beslutet den inte kan medföra att det inte får tillgodoräkna sig den frist för att väcka talan som inleddes när beslutet offentliggjordes i
Europeiska unionens officiella tidning
.
Qualcomm anser slutligen att det genom domen i det ovan i punkt 36 nämnda målet Olsen mot kommissionen bekräftas att företagets talan kan prövas i sak, eftersom det framgår av denna dom att ett beslut kan delges endast dem som det riktas till.
B —
Förstainstansrättens bedömning
1. Inledande synpunkter
Enligt lydelsen i artikel 230 femte stycket EG ska talan om ogiltigförklaring väckas inom två månader från den dag då åtgärden offentliggjordes eller delgavs klaganden eller, om så inte skett, från den dag då denne fick kännedom om åtgärden alltefter omständigheterna.
Enligt artikel 102.1 i rättegångsreglerna ska, när fristen för att väcka talan mot en institutions rättsakt börjar löpa från tidpunkten för rättsaktens offentliggörande, fristen räknas från slutet av den fjortonde dagen efter den dag då rättsakten offentliggjordes i
Europeiska unionens officiella tidning
. Enligt artikel 102.2 i rättegångsreglerna ska denna tidsfrist dessutom förlängas med tio dagar med hänsyn till avstånd i samtliga fall.
I förevarande mål offentliggjordes det angripna beslutet i
Europeiska unionens officiella tidning
den 18 november 2003. Kommissionen sände emellertid en icke-konfidentiell version av det angripna beslutet till Qualcomm den . Qualcomm väckte talan mot det angripna beslutet genom ansökan som inkom till förstainstansrättens kansli den . Talan väcktes således inom den föreskrivna fristen räknat från den dag då det angripna beslutet offentliggjordes i
Europeiska unionens officiella tidning
.
2. Offentliggörandet eller delgivningen av det angripna beslutet
Det ska erinras om att förstainstansrätten i domen i det ovan i punkt 36 nämnda målet Olsen mot kommissionen slog fast att delgivningen i den mening som avses i artikel 230 femte stycket EG utgör den handling varigenom författaren till en rättsakt med individuell giltighet kommunicerar denna med sina adressater och därigenom ger dem möjlighet att ta del av den. Denna tolkning följer även av artikel 254 tredje stycket EG, enligt vilken beslut ska delges dem som de riktar sig till och bli gällande genom denna delgivning (domen i det ovan i punkt 36 nämnda målet Olsen mot kommissionen, punkt 74).
I förevarande mål har endast DaimlerChrysler och Deutsche Telekom angetts som mottagare i det angripna beslutet (se artikel 4 i det angripna beslutet). Eftersom det angripna beslutet inte riktades till Qualcomm, är kriteriet avseende delgivning av rättsakten inte tillämpligt på detta företag. Kommissionen kan därför inte göra gällande att Qualcomms talan inte kan prövas i sak på grund av att talan väcktes efter utgången av fristen för att väcka talan, som började löpa den dag då kommissionen ”delgav” företaget det angripna beslutet, trots att det inte är fråga om någon av de mottagare som formellt anges i detta beslut.
Denna bedömning påverkas inte av de argument som kommissionen har anfört för att göra gällande att ett beslut enligt artikel 230 femte stycket EG kan delges inte bara de mottagare som anges i det ifrågavarande beslutet i enlighet med artikel 254 tredje stycket EG, utan även andra personer. Förstainstansrätten erinrar härvid om att artikel 20.1 i koncentrationsförordningen innebär ett krav på att offentliggöra beslut som fattas i enlighet med denna förordning i
Europeiska unionens officiella tidning
. Med avseende på dem som inte anges som mottagare i det angripna beslutet ska fristen för att väcka talan därför beräknas på grundval av det första av de fall som anges i artikel 230 femte stycket EG, nämligen från offentliggörandet.
Att godta den extensiva tolkning av begreppet mottagare som kommissionen föreslagit och som omfattar både de mottagare som anges i ett beslut och alla andra som kommissionen anger vara mottagare, trots att den inte angett dem som mottagare i beslutet, skulle vara detsamma som att ifrågasätta verkningarna av skyldigheten enligt artikel 20.1 i koncentrationsförordningen och ge kommissionen ett utrymme för skönsmässig bedömning för att bland dem som inte namngetts som mottagare i ett beslut ange vilka som kan väcka talan från den dag då detta beslut delgavs och inte från den dag då det offentliggjordes. Att medge ett sådant utrymme för skönsmässig bedömning kan emellertid medföra att principen om likabehandling åsidosätts, eftersom vissa av dem som inte namngetts som mottagare i ett beslut men som har”delgetts” detta beslut kan angripa detta räknat från ”delgivningen” av beslutet, medan andra personer som inte har ”delgetts” detta beslut kan angripa detta räknat från den dag då det offentliggjordes. Alla som är direkt och individuellt berörda av det beslut som kommissionen fattat har emellertid, i princip, rätt att väcka talan mot detta beslut. Det är heller inte alltid möjligt för kommissionen att
a priori
identifiera vilka som kan väcka talan räknat från delgivningen av ett beslut. Det är således till exempel svårt att identifiera samtliga aktuella och potentiella konkurrenter som kan komma att påverkas av den koncentration som avses i det angripna beslutet.
Sådan diskriminering är inte motiverad av hänsyn till syftet att rättssäkerheten ska säkerställas så snabbt som möjligt genom att begränsa möjligheten att ifrågasätta det angripna beslutet genom att väcka talan mot detta. Det kan nämligen inte säkerställas att detta syfte uppnås genom den extensiva tolkning som kommissionen föreslagit. Kommissionen har nämligen inte möjlighet att a priori systematiskt identifiera vilka som är direkt och individuellt berörda av det angripna beslutet. Dessutom är det under alla omständigheter säkerställt att detta syfte uppnås fullständigt genom kommissionens skyldighet enligt artikel 20.1 i koncentrationsförordningen att offentliggöra beslutet i
Europeiska unionens officiella tidning
.
Kommissionen har hävdat att det föreligger diskriminering mellan å ena sidan de parter som anmält en koncentration och som kan väcka talan om ogiltigförklaring av det beslut som delgetts dem först, räknat från denna delgivning, och å andra sidan utomstående som deltagit i det administrativa förfarande som lett fram till detta beslut och som ”delgetts” detta, men beträffande vilka fristen för att väcka talan inte börjar löpa förrän från offentliggörandet av detta beslut. Detta argument saknar relevans. Det vilar nämligen på premissen att kommissionen i vederbörlig ordning kan delge andra än de anmälande parterna beslutet. Av de skäl som angetts ovan i punkterna 49 och 50 kan så emellertid inte vara fallet.
Förstainstansrätten anmärker vidare att det i den rättspraxis som kommissionen åberopat ovan i punkt 34 inte uttryckligen anges huruvida ett beslut kan anses ha delgetts någon som det inte riktas till trots att det föreskrivs i tillämplig lagstiftning att detta beslut ska offentliggöras.
Förstainstansrätten kan inte heller godta kommissionens argument avseende den omständigheten att artikel 20.2 i koncentrationsförordningen endast innehåller en föreskrift om skyldigheten att offentliggöra parternas namn och huvuddragen i det ifrågavarande beslutet samt att den icke-konfidentiella versionen av dessa beslut sedan den 1 maj 2004 inte offentliggörs i sin helhet och i alla språkversioner. Förstainstansrätten konstaterar härvid att den icke-konfidentiella versionen av det angripna beslutet i förevarande mål offentliggjordes i sin helhet i
Europeiska unionens officiella tidning
och att den var tillgänglig på samtliga officiella språk på dagen för offentliggörandet. Den var därmed tillgänglig även i Qualcomms språkversion, trots att meddelandet om den icke-konfidentiella versionen av det angripna beslutet till Qualcomm avsåg enbart den tyska språkversionen av detta beslut, det vill säga ett annat språk än det som Qualcomms stadgar är avfattade på. Genom offentliggörandet i
Europeiska unionens officiella tidning
säkerställdes således tillgången till samtliga upplysningar som var nödvändiga för att Qualcomm skulle kunna väcka talan om ogiltigförklaring av det angripna beslutet.
Förstainstansrätten anger slutligen att förordning nr 139/2004 inte är relevant för förevarande mål, eftersom denna förordning är tillämplig från den 1 maj 2004, det vill säga efter det att det angripna beslutet fattades.
3. Kännedomen om det angripna beslutet
Det framgår av själva lydelsen i artikel 230 femte stycket EG att den tidpunkt då sökanden fick kännedom om den angripna rättsakten utgör ett kriterium för när fristen att väcka talan ska börja löpa, som är subsidiärt i förhållande till offentliggörandet eller delgivningen av rättsakten (se domen i det ovan i punkt 34 nämnda målet Regione Siciliana mot kommissionen, punkt 30 och där angiven rättspraxis).
Att Qualcomm fick kännedom om det angripna beslutet den 23 maj 2003 kan därför inte anses utgöra utgångspunkt för när fristen att väcka talan ska börja löpa i enlighet med artikel 230 femte stycket EG, eftersom detta beslut offentliggjordes i
Europeiska unionens officiella tidning
den i enlighet med artikel 20.1 i koncentrationsförordningen. Qualcomms frist för att väcka talan om ogiltigförklaring av det angripna beslutet i enlighet med artikel 230 EG börjar löpa först efter denna dag.
Denna bedömning påverkas inte av den rättspraxis som kommissionen åberopat ovan i punkt 39. I motsats till kommissionens tolkning av denna rättspraxis kan, om sökanden får kännedom om det angripna beslutet innan det offentliggörs, nämligen inte den slutsatsen dras att fristen för att väcka talan börjar löpa från den tidpunkt då sökanden får kännedom om beslutet.
4. Slutsats
Av vad anförts följer att fristen för att väcka talan enligt artikel 230 femte stycket EG i förevarande mål började löpa den dag då det angripna beslutet offentliggjordes i
Europeiska unionens officiella tidning
, nämligen den 18 november 2003. Kommissionen kan inte med framgång göra gällande att den sände en icke-konfidentiell version av det angripna beslutet den till någon som detta beslut inte var riktat till, för att därmed ifrågasätta utgångspunkten för den ovannämnda fristen för att väcka talan och, därigenom, göra åtskillnad mellan olika personer som en sådan rättsakt inte är riktad till med ledning av huruvida kommissionen beslutat att delge dem rättsakten. Talan i förevarande mål har således inte väckts för sent och kommissionens invändning om rättegångshinder ska därför avslås.
II —
Prövning i sak
A —
Inledning
Tre grunder kan urskiljas bland de olika invändningar som sökanden har anfört. Den första grunden avser att det har gjorts en uppenbart oriktig bedömning, att omständigheterna fastslagits felaktigt och att resonemanget är motsägelsefullt med avseende på lämpligheten i åtagandena för att lösa konkurrensproblemen på ifrågavarande marknad. Den andra grunden avser maktmissbruk och den tredje bristande motivering.
B —
Den första grunden: Huruvida bedömningen varit uppenbart oriktig, omständigheterna fastslagits felaktigt och resonemanget motsägelsefullt med avseende på lämpligheten i åtagandena för att lösa konkurrensproblemen på den ifrågavarande marknaden
1. Parternas argument
a) Qualcomms argument
— Inledning
Qualcomm anser att de åtaganden som anges i det angripna beslutet inte gör det möjligt att undanröja tvivlen på huruvida konkurrensreglerna iakttas. I synnerhet innebär åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter inte att ”lika spelregler” utformas för, å ena sidan, företag som tillhandahåller telematiksystem men inte använder TGG-portalen och, å andra sidan, företag som erbjuder telematiktjänster samt använder TGG-portalen och de inbyggda Toll Collect-enheterna.
Qualcomm har hävdat att speditionsföretagen inte använder någon annan plattform än de inbyggda Toll Collect-enheterna, eftersom de kan få tillgång till alla väsentliga telematiktjänster när de använder de inbyggda enheterna. Den omständigheten att åtagandet avseende TGG-portalen innehåller föreskriften att företagen i koncentrationen och alla andra som tillhandahåller telematiktjänster, för att använda den ifrågavarande inbyggda enheten för tillhandahållande av telematiktjänster måste använda TGG-portalen påverkar enligt Qualcomm inte denna slutsats, eftersom dessa tjänsteleverantörer kan tillhandahålla samma tjänster som företagen i koncentrationen, däribland DaimlerChrysler, hade kunnat tillhandahålla om de hade tillåtits att tillhandahålla telematiktjänster direkt med hjälp av de inbyggda Toll Collect-enheterna. Varken åtagandet avseende GPS-gränssnittet eller åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter utesluter därför den prismässiga fördelen med de inbyggda Toll Collect-enheterna.
Qualcomm anser, med avseende på Förbundsrepubliken Tysklands yttrande att de inbyggda Toll Collect-enheterna, som levereras enligt det driftsavtal som ingåtts mellan Förbundsrepubliken Tyskland och Toll Collect för driften av ett system för uppbörd av vägavgifter för tunga lastbilar som används på tyska motorvägar, inte kan börja användas direkt i samband med att telematiktjänster tillhandahålls, att detta yttrande inte kan godtas och att det är felaktigt. Detta yttrande kan inte godtas, eftersom det grundas på den utveckling som ägt rum efter det att det angripna beslutet fattades. Detta yttrande är dessutom felaktigt, eftersom Toll Collect med hjälp av de ifrågavarande inbyggda enheterna kan tillhandahålla grundläggande telematiktjänster utan att det är nödvändigt att uppdatera minnet eller att lägga till ytterligare program. Förbundsrepubliken Tysklands argument att Toll Collect inte kan tillhandahålla telematiktjänster på grund av att Förbundsrepubliken Tyskland ännu inte meddelat företaget tillstånd kan inte heller godtas enligt Qualcomm. Detta argument är nämligen detsamma som att ifrågasätta hypotesen att Förbundsrepubliken Tyskland ska meddela Toll Collect tillstånd att tillhandahålla telematiktjänster, vilken har vederbörligt stöd och inte ifrågasattes när det angripna beslutet fattades. Qualcomm har dessutom betonat att Förbundsrepubliken Tyskland inte har gjort gällande att det vid den tidpunkt då det angripna beslutet fattades var orimligt att bedöma att det nödvändiga tillståndet skulle komma att meddelas, utan endast att det ännu inte meddelats. Förbundsrepubliken Tysklands argument är inte uppriktigt, eftersom Tyskland inte har påstått att tillståndet inte ska komma att meddelas, utan endast att det ännu inte meddelats.
Qualcomm anser dessutom att kommissionen åsidosatte koncentrationsförordningen när den i det angripna beslutet fann att det är tillräckligt om åtagandena ”begränsar” eller ”i hög grad” inskränker möjligheterna att Toll Collect utvecklas till en dominerande plattform (se skälen 71 och 72 i det angripna beslutet).
— Åtagandet avseende GPS-gränssnittet
Qualcomm anser att kommissionen inte förklarat av vilka skäl de besparingar som skulle kunna göras på grund av åtagandet avseende GPS-gränssnittet och som beräknades uppgå till mellan 150 och 200 euro per apparat kunde göra det möjligt för utomstående att konkurrera med de inbyggda Toll Collect-enheterna och göra det möjligt att ”ytterligare begränsa” den dominerande ställning som den plattform som utgjordes av Toll Collect-enheterna skulle få. Kommissionens bedömning av åtagandet avseende GPS-gränssnittet grundas på felaktiga omständigheter och utgör en uppenbart oriktig bedömning.
Qualcomm anser först och främst att åtagandet avseende GPS-gränssnittet inte medför någon besparing med mellan 150 och 200 euro per apparat. Qualcomm har härvid uppgett att företaget haft möjlighet att köpa GPS-enheter avsedda för trafiktelematikutrustning för mellan 30 och 55 euro. Qualcomm har vidare anmärkt att kommissionen antar att de besparingar som kan göras på grund av detta åtagande uppgår till samma belopp som kostnaden för en GPS-enhet. Utomstående som använder GPS-enheten i de inbyggda Toll Collect-enheterna betalar emellertid ytterligare kostnader som de inte skulle betala om de utvecklade sitt eget system.
Dessa ytterligare kostnader utgörs av följande: utvecklingskostnader för nödvändig anpassning av materiel och program för att ansluta systemet till GPS-gränssnittet; återbetalning av kostnader för utveckling av gränssnittet och betalning av en licens i enlighet med punkt B.III.3 i åtagandena; olika kostnader i samband med att det är nödvändigt att utveckla två parallella produktlinjer, nämligen ett ”anslutningsbart” system avsett att användas i Tyskland och ett system som är redo att tas i drift med en GPS-funktion som är avsedd att användas utanför detta område.
Qualcomm anser att totalbeloppet för dessa kostnader förmodligen fullständigt uppväger den besparing som görs tack vare åtagandet avseende GPS-gränssnittet, även om dessa kostnader för närvarande inte kan fastställas med tillräckligt hög säkerhet på grund av att de tekniska detaljerna hos GPS-gränssnittet inte är kända ännu. Qualcomm har även gjort gällande att det ekonomiskt sett vore mer intressant att tillverka och sälja telematikutrustning med en GPS-enhet.
Qualcomm anser för det andra att åtagandet avseende GPS-gränssnittet inte utesluter att de inbyggda Toll Collect-enheterna ger en konkurrensfördel, även om det skulle medföra besparingar med mellan 150 och 200 euro per apparat. Qualcomm har erinrat om att kommissionen i skäl 62 i det angripna beslutet konstaterade att priset för den telematikutrustning som för närvarande finns på marknaden varierar mellan 1000 och 2500 euro. Även om åtagandet avseende GPS-gränssnittet skulle medföra besparingar med mellan 150 och 200 euro per apparat, och även om det skulle göra det möjligt att göra de besparingar som kommissionen angett i sitt svaromål, kommer fortfarande nackdelen, i prishänseende, för utomstående som saluför telematikutrustning att vara betydande, i jämförelse med de inbyggda Toll Collect-enheterna som tillhandahålls kostnadsfritt. Förutom inköpspriset för alternativ telematikutrustning måste speditionsföretagen nämligen betala installationskostnaderna och kostnaderna för att deras lastbilar står stilla, vilket kommissionen medgav i skäl 72 i det angripna beslutet. De sistnämnda kostnaderna uppgår till omkring 100–120 euro per lastbil. Qualcomm anser vidare att kommissionen inte har förklarat eller förebringat någon bevisning för hur utomstående leverantörer därvid kan konkurrera med de inbyggda Toll Collect-enheterna.
Qualcomm har för det tredje låtit förstå att utomstående som saluför telematikutrustning som kan anslutas till de inbyggda Toll Collect-enheterna genom dess GPS-gränssnitt måste tillhandahålla en andra apparat som tar plats i lastbilshytten.
— Åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter
Qualcomm har för det första invänt mot påståendet i skäl 71 i det angripna beslutet att lastbilstillverkarna och deras utrustningsproducenter förmodligen kommer att utveckla och tillverka apparater som kan användas för att automatiskt uppbära vägavgifter och tillhandahålla telematiktjänster. Qualcomm anser att kommissionen, med undantag för en obestämd hänvisning till att ha rådgjort med marknadsaktörerna, inte har gett någon förklaring till på vilka överväganden och vilken bevisning den har grundat sitt påstående.
Qualcomm anser för det andra att inte heller åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter utesluter att det föreligger ett problem i samband med den omständigheten att utomståendes system alltid kostar pengar medan de inbyggda Toll Collect-enheterna är kostnadsfria. Det finns därför inte något speditionsföretag som skulle köpa utomståendes system. Åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter innebär därför inte någon besparing för utomstående som saluför telematikutrustning som innehåller denna modul, eftersom de måste betala minst mellan 1000 och 2500 euro, medan de inbyggda Toll Collect-enheterna kan erhållas kostnadsfritt. Utomstående som saluför telematikutrustning har heller inte tillgång till de uppgifter som genereras av de inbyggda Toll Collect-enheterna och de måste därför själva generera alla uppgifter som är avsedda för trafiktelematiktjänsterna och framställa nödvändig materiel (GPS, skärm, meddelandeenhet, mobilkommunikationssystem och så vidare) och program.
Qualcomm har slutligen påstått att de företag som till följd av åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter framställer egna moduler för uppbörd av vägavgifter har ytterligare kostnader. Med hänvisning till bland annat punkt B.IV.2.4 i åtagandena har Qualcomm förklarat att det inte är fråga om obetydliga kostnader, eftersom utomstående som saluför telematikutrustning har utgifter för bland annat följande:
—
Utvecklingskostnader i samband med systemen för att bygga in modulen för uppbörd av vägavgifter.
—
Utvecklingskostnader i samband med den utveckling av modulen för uppbörd av vägavgifter som delägarna i det samägda företaget har ansvarat för eller den licensavgift som faktureras utomstående leverantörer.
—
Kostnader för att leverera moduler för uppbörd av vägavgifter mot betalning.
—
Kostnader för att certifiera systemen.
Eftersom de tekniska detaljerna hos modulen för uppbörd av vägavgifter inte är kända ännu, är det för närvarande omöjligt att lämna exakta uppskattningar av dessa ytterligare kostnader.
Qualcomm anser för det tredje att inte heller Förbundsrepubliken Tysklands försäkran, att utomstående som saluför telematikutrustning som innehåller modulen för uppbörd av vägavgifter inte behandlas annorlunda med avseende på kostnaderna för driften av vägavgiftssystemet (skäl 70 i det angripna beslutet), inte utesluter att priset för de inbyggda Toll Collect-enheterna är förmånligt, eftersom Förbundsrepubliken Tyskland för att uppväga denna förmån borde ha åtagit sig att täcka samtliga kostnader som utomstående har för att kostnadsfritt tillhandahålla telematikutrustning som innehåller en modul för uppbörd av vägavgifter.
Qualcomm har för det fjärde invänt mot att kommissionen för första gången i sitt svaromål har hävdat att lastbilstillverkarna kan bygga in modulen för uppbörd av vägavgifter i den telematikutrustning som de fabriksmonterar i sina fordon och därmed inte köper de inbyggda Toll Collect-enheterna. Qualcomm har härvid hävdat först och främst att samtliga tunga lastbilar som är i drift för närvarande och de tunga lastbilar som kommer att tillverkas under de mellan två och fem kommande åren är utrustade med en ”telematikterminal” som byggs in under en andra montering. Detta innebär att kunderna kan välja mellan de kostnadsfria inbyggda Toll Collect-enheterna och telematikutrustning som är avgiftsbelagd men som ger tillgång till ytterligare tjänster. Qualcomm har vidare anfört att ansvariga för fordonsparker enligt Qualcomms erfarenhet inte är positiva till att telematikterminaler fabriksmonteras i tunga lastbilar, eftersom de i princip använder olika fordonsmärken. Qualcomm har vidare gjort gällande att om olika telematikutrustningar fabriksmonteras i fordon av olika märken, kan någon kommunikation inte äga rum mellan fordonen. Inte heller är driftscentralerna för fordonsparkerna utrustade för att kommunicera med olika slag av telematikutrustning och det blir mer komplicerat att utbilda förarna. Qualcomm anser slutligen att kommissionen inte har angett av vilket skäl fabriksmontering av telematikutrustning som innehåller en modul för uppbörd av vägavgifter med nödvändighet skulle förhindra att de inbyggda Toll Collect-enheterna utvecklas till en dominerande plattform. Även om kunderna föredrar fabriksmonterade telematikterminaler har kommissionen inte visat att detta hindrar att de inbyggda Toll Collect-enheterna utvecklas till en dominerande plattform.
— Huruvida de argument som kommissionen har anfört under det rättsliga förfarandet saknar grund
Qualcomm har bestritt kommissionens argument att de övriga åtagandenas inverkan på marknaden har liten betydelse, eftersom åtagandet avseende TGG-portalen är tillräckligt för att upprätthålla en effektiv konkurrens på den ifrågavarande marknaden i dess helhet. Qualcomm har härvid preciserat att kommissionen i det angripna beslutet visserligen angav att den relevanta marknaden utgjordes av den tyska marknaden för trafiktelematiksystem, men att den bedömde Toll Collects inverkan på denna marknad i två olika avsnitt av detta (se avsnitten IV.D.2.1 och IV.D.2.2 i det angripna beslutet). Kommissionen angav därmed att det föreligger olika konkurrensproblem på den relevanta marknaden som måste lösas genom lämpliga åtaganden. Qualcomm koncentrerade sig därför på åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter, eftersom dessa är avsedda att öppna konkurrensen på den del av den relevanta marknaden som är väsentlig för Qualcomm i egenskap av telematiksystemsleverantör. Qualcomm har tillagt att det även om det kan antas att åtagandet avseende TGG-portalen är tillräckligt för att säkerställa en effektiv konkurrens för telematiktjänster, är detta inte tillräckligt för att upprätthålla konkurrensen på hela den relevanta marknaden eftersom de flesta aktörerna på den relevanta marknaden, såsom anges i skäl 30 i det angripna beslutet, i likhet med Qualcomm är ”totalleverantörer”.
Qualcomm har för övrigt bestritt att kommissionens försvar är välgrundat till den del det avser att utomstående som saluför telematikutrustning eller inbyggda lösningar kan konkurrera med de inbyggda Toll Collect-enheterna genom att tillhandahålla ytterligare telematiktjänster. Det framgår inte på något sätt av skälen 71–73 i det angripna beslutet att det är fråga om ett övervägande som innebär att kommissionen kan komma till slutsatsen att åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter kan förhindra att de inbyggda Toll Collect-enheterna utvecklas till en dominerande telematikplattform. Kommissionen förklarade dessutom i skälen 62 och 63 i det angripna beslutet att de telematiktjänster som kunde tillhandahållas genom den nuvarande generationen inbyggda Toll Collect-enheter var grundläggande, nödvändiga telematikfunktioner och att speditionsföretagen inte skulle köpa ytterligare telematiktjänster om det skulle medföra ytterligare kostnader. Kommissionen ansåg således själv att möjligheten att tillhandahålla ytterligare telematiktjänster inte kunde uppväga nackdelen i prishänseende.
Det är dessutom oriktigt att i likhet med kommissionen bedöma att det finns ett pris som kunderna är beredda att betala för en andra telematikterminal i syfte att få tillgång till ytterligare tjänster som de inte behöver. Förutom att kommissionen inte förebringat någon som helst bevisning till stöd för sitt argument och bland annat inte har angett några prisuppgifter, har Qualcomm angett att kommissionen inte har försökt att förklara motsatsförhållandet mellan å ena sidan slutsatserna i skälen 54 och 63 i det angripna beslutet, enligt vilka speditionsföretagen inte är beredda att betala någonting alls för telematikutrustning om de inbyggda Toll Collect-enheterna tillhandahålls kostnadsfritt, och å andra sidan påståendet i skäl 72 i det angripna beslutet att en besparing med mellan 150 och 200 euro per apparat innebär att det är möjligt för utomstående som saluför telematikutrustning att konkurrera med de tjänster som tillhandahålls genom de inbyggda Toll Collect-enheterna. Även om kommissionens antaganden beträffande kostnadsbesparingarna är riktiga, föreligger fortfarande en prisskillnad på mellan 800 och 2300 euro mellan de inbyggda Toll Collect-enheterna och telematikutrustning som använder ett GPS-gränssnitt.
Qualcomm anser slutligen att det i den marknadsundersökning som återges i rapporten från Frost & Sullivan, European Commercial Vehicle Telematics Markets, 2002 (nedan kallad Frost & Sullivan-rapporten) och som kommissionen grundat sin uppfattning på, anges att få kunder för närvarande är intresserade av tjänster som går utöver de tjänster som tillhandahålls genom de inbyggda Toll Collect-enheterna och att det förhållandet förmodligen inte kommer att ändras i en nära framtid. I den ovannämnda marknadsundersökningen görs nämligen en åtskillnad mellan grundläggande, mellanliggande och avancerade telematiksystem. Enligt denna undersökning bör den ifrågavarande inbyggda enheten anses vara ett mellanliggande telematiksystem, bland annat på grund av dess meddelandekapacitet. I samma undersökning anges vidare att marknadsandelarna var följande under år 2001: 90 procent för grundläggande telematiksystem, 9 procent för mellanliggande telematiksystem och 1 procent för avancerade telematiksystem. I den ovannämnda undersökningen anges för övrigt att marknadsandelarna borde uppgå till följande under år 2009: 78 procent för grundläggande telematiksystem, 12 procent för mellanliggande telematiksystem och 10 procent för avancerade telematiksystem. Qualcomm har betonat att denna prognos förutsätter att priskonkurrensen mellan olika slags system är lojal och inte snedvriden och att det inte är fråga om en situation där speditionsföretagen, såsom i förevarande mål, kan erhålla inbyggda Toll Collect-enheter kostnadsfritt, det vill säga ett grundläggande eller mellanliggande telematiksystem, medan kunderna måste betala om de ville ha ett avancerat telematiksystem. Av den bevisning som kommissionen har förebringat framgår under alla förhållanden att den tyska marknaden för trafiktelematiksystem är mycket liten med avseende på avancerade telematiksystem. Qualcomm har dessutom bestritt kommissionens tolkning av den ovannämnda marknadsundersökningen. Qualcomm anser att det, även om den ovannämnda undersökningen tolkades på det sätt som kommissionen har förordat, inte är styrkt att de inbyggda Toll Collect-enheterna inte är den dominerande plattformen, eftersom marknadsandelen för de grundläggande telematiksystemen uppgick till 78 procent av marknadens volym och 45 procent av marknadens värde. Qualcomm anser vidare att de inbyggda Toll Collect-enheterna utgör ett mellanliggande telematiksystem och att de sammanlagda marknadsandelarna för de grundläggande och mellanliggande telematiksystemen enligt prognosen i den marknadsundersökning som återges i Frost & Sullivan-rapporten under år 2009 kommer att uppgå till 90 procent av marknadens volym och 68 procent av marknadens värde. Dessa siffror är dessutom endast prognoser för år 2009. Enligt Frost & Sullivan-rapporten skulle marknadsandelen för de grundläggande telematiksystemen uppgå till 94 procent av marknadens volym och 82 procent av marknadens värde under år 2004, det vill säga det år som är relevant med avseende på det angripna beslutet.
b) Kommissionens och Förbundsrepubliken Tysklands argument
Kommissionen anser med stöd av Förbundsrepubliken Tyskland först och främst att Qualcomms första grund bygger på en grundläggande bristande förståelse av det angripna beslutet, eftersom någon marknad för telematikutrustning eller för telematiktjänster inte anges i detta. I beslutet anges nämligen endast en marknad för trafiktelematiksystem som omfattar materiel, program och tjänster.
Kommissionen anser i övrigt att Qualcomms argument i sig är otillräckliga för att påverka kommissionens helhetsbedömning av den verkan som åtagandena tillsammans har på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem. Även om åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter inte räcker för att lösa det konkurrensproblem som anges i det angripna beslutet, har Qualcomm inte visat att konkurrensen mellan olika trafiktelematikutrustningar helt skulle försvinna, och bolaget har inte sagt någonting om att den omständigheten att åtagandet avseende telematikportalen tillsammans med kvalitetsmoratoriet skulle hindra DaimlerChrysler från att dominera hela den tyska marknaden för trafiktelematiksystem genom att säkerställa en icke diskriminerande tillgång till plattformen.
Kommissionen har härvid bekräftat att det är väsentligt för den att i enlighet med koncentrationsförordningen förhindra att en dominerande ställning uppkommer men däremot inte att begränsa en sådan. Enligt kommissionen begränsar visserligen åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter i förevarande mål den dominerande karaktären hos Toll Collect-plattformen. Dessa åtaganden utgör emellertid tillsammans hinder mot att DaimlerChrysler får en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem på grundval av Toll Collect-plattformen.
Kommissionen har med stöd av Förbundsrepubliken Tyskland i andra hand bestritt Qualcomms påståenden beträffande åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter.
Beträffande åtagandet avseende GPS-gränssnittet anser kommissionen att den, av det gynnsamma mottagandet av ett sådant gränssnitt från Qualcomm och andra konkurrenter till företagen i koncentrationen under det administrativa förfarandet att döma, kunde sluta sig till att dessa företag kunde göra stora kostnadsbesparingar på grund av detta gränssnitt. Det framgår för övrigt av de upplysningar som samlades in under det administrativa förfarandet att den besparing som företagen kan göra på grund av detta åtagande, och som inte kan beräknas enbart på grundval av inköpspriset för en GPS-modul utan även innefattar andra kostnader, uppgår till mellan 150 och 200 euro per apparat enligt en försiktig bedömning. Slutligen anser kommissionen att den förmån som uppnås genom åtagandet avseende GPS-gränssnittet gör det möjligt för utomstående som tillhandahåller telematiktjänster att, trots att det är nödvändigt att installera ytterligare en apparat, bättre konkurrera med de telematiktjänster som tillhandahålls genom de inbyggda Toll Collect-enheterna, eftersom mer avancerade och diversifierade tjänster kan erbjudas. Att det i framtiden kommer att finnas en marknad för mer avancerade och diversifierade tjänster bekräftas genom Frost & Sullivan-rapporten oberoende av om de inbyggda Toll Collect-enheterna ska anses vara mellanliggande eller avancerade telematiksystem.
Kommissionen har med stöd av Förbundsrepubliken Tyskland gjort gällande att åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter kan förhindra att de inbyggda Toll Collect-enheterna som tillhandahålls kostnadsfritt utvecklas till en dominerande plattform. Enligt kommissionen bekräftas i Frost & Sullivan-rapporten att det i första hand är lastbilstillverkarna och deras utrustningsproducenter som kommer att utveckla och tillverka sådan telematikutrustning som kan användas för att uppbära vägavgifter. Telematikutrustning som innehåller en modul för uppbörd av vägavgifter har den fördelen för lastbilstillverkarna och deras utrustningsproducenter att de kan erbjuda ett mycket större urval av olika funktioner och tjänster än med de system som byggs in under en andra montering av Toll Collect. Sådan utrustning har dessutom den fördelen för lastbilstillverkarna och deras utrustningsproducenter att telematikapparaten integreras i den elektroniska modulanläggningen i fordonen.
2. Förstainstansrättens bedömning
a) Inledning
För att bedöma de olika invändningar som Qualcomm har anfört i den första grunden ska förstainstansrätten först och främst erinra om dels omfattningen av kommissionens kontroll i fråga om beslut avseende företagskoncentrationer, särskilt beslut som fattas till följd av åtaganden, dels kommissionens bedömning av koncentrationen och åtagandena i det angripna beslutet. Därefter ska de invändningar som står i samband med bedömningskriterier avseende åtagandena undersökas. Slutligen ska invändningarna om att åtagandena avseende GPS-gränssnittet och avseende modulen för uppbörd av vägavgifter är otillräckliga bedömas.
b) Principiella överväganden
Enligt artikel 8.2 i koncentrationsförordningen ska kommissionen fatta ett beslut enligt vilket koncentrationen förklaras förenlig med den gemensamma marknaden när den finner att en anmäld koncentration, i förekommande fall sedan de berörda företagen har vidtagit ändringar, uppfyller kriteriet i artikel 2.2 i koncentrationsförordningen, nämligen att koncentrationen inte skapar eller förstärker en sådan dominerande ställning som medför att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den påtagligt skulle hämmas.
En sådan kontroll av företagskoncentrationer innebär att en analys av den kommande utvecklingen är nödvändig. Denna består i en prövning av hur en koncentration kan ändra de faktorer som är avgörande för konkurrensen på en viss marknad, i syfte att kontrollera huruvida denna koncentration påtagligt skulle komma att hämma en effektiv konkurrens. En sådan analys innebär att det är nödvändigt att föreställa sig olika händelseförlopp med beaktande av orsak och verkan för att kunna fastställa vilka förlopp som är troligast (se, för ett motsvarande synsätt, dom av den 15 februari 2005 i mål C-12/03 P, kommissionen mot Tetra Laval, REG 2005, s. I-987, punkt 43).
I enlighet med artikel 8.2 i koncentrationsförordningen har det således slagits fast att kommissionen har befogenhet att förklara att en företagskoncentration som innefattar åtaganden är förenlig med den gemensamma marknaden endast om den med hjälp av dessa åtaganden kan dra slutsatsen att koncentrationen inte skapar eller förstärker en dominerande ställning som medför att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden påtagligt skulle hämmas (förstainstansrättens dom av den 25 mars 1999 i mål
T-102/96, Gencor mot kommissionen, REG 1999, s. II-753
, punkt 318, och av den i mål
T-282/02, Cementbouw Handel & Industrie mot kommissionen, REG 2006, s. II-319
, punkt 294, se, för ett motsvarande synsätt, även förstainstansrättens dom av den i mål
T-87/05, EDP mot kommissionen, REG 2005, s. II-3745
, punkt 63). Det åligger således kommissionen att i ett beslut att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden, med tillräcklig grad av sannolikhet visa att koncentrationen med de ändringar som följer av de åtaganden som parterna i koncentrationen har föreslagit inte skapar eller förstärker en dominerande ställning som medför att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den påtagligt skulle hämmas. Den bevisbörda som således åligger kommissionen inverkar emellertid inte på dess utrymme för skönsmässig bedömning med avseende på komplicerade ekonomiska bedömningar (se, för ett motsvarande synsätt, domen i det ovannämnda målet EDP mot kommissionen, punkt 63, och där angiven rättspraxis).
Det ankommer således på berörda utomstående som har väckt talan om ogiltigförklaring av ett beslut som kommissionen fattat om att förklara en koncentration med åtaganden förenlig med den gemensamma marknaden att visa att kommissionen gjort en felaktig bedömning av dessa åtaganden, på ett sådant sätt att koncentrationens förenlighet med den gemensamma marknaden sätts i fråga.
Förstainstansrätten erinrar inledningsvis om att gemenskapsdomstolarna a priori har fullständig behörighet att pröva kommissionens tillämpning av bestämmelserna om företagskoncentrationer. Det har emellertid slagits fast att kommissionen enligt de materiella bestämmelserna i koncentrationsförordningen och i synnerhet artikel 2 i denna har ett visst utrymme för skönsmässig bedömning, bland annat vad gäller ekonomiska bedömningar. Följaktligen ska gemenskapsdomstolens prövning av utövandet av denna befogenhet, som är en förutsättning för fastställandet av regler i fråga om koncentrationer, göras med beaktande av det bedömningsutrymme som är underförstått i de normer av ekonomisk art som ingår i koncentrationsbestämmelserna (domstolens dom av den 31 mars 1998 i de förenade målen
C-68/94 och C-30/95, Frankrike m.fl. mot kommissionen, kallat Kali & Salz, REG 1998, s. I-1375
, punkterna 223 och 224, och i det ovan i punkt 88 nämnda målet kommissionen mot Tetra Laval, punkt 38, samt förstainstansrättens dom av den i mål
T-210/01, General Electric mot kommissionen, REG 2005, s. II-5575
, punkt 60).
Domstolen har förvisso fastställt att kommissionen har ett utrymme för skönsmässig bedömning avseende bland annat ekonomiska frågor. Detta innebär emellertid inte att gemenskapsdomstolen inte ska pröva kommissionens tolkning av ekonomiska uppgifter. Gemenskapsdomstolen ska nämligen inte bara pröva huruvida de bevis som åberopats är materiellt riktiga, tillförlitliga och samstämmiga, utan även pröva huruvida dessa bevis utgör samtliga relevanta uppgifter som ska beaktas för att bedöma en komplicerad situation och huruvida de kan ligga till grund för de slutsatser som dragits (domen i det ovan i punkt 88 nämnda målet kommissionen mot Tetra Laval, punkt 39).
De argument som parterna i förevarande mål har anfört ska bedömas mot bakgrund av dessa principer avseende beviskrav och bevisbörda i fråga om företagskoncentrationer samt avseende graden av gemenskapsdomstolens prövning.
c) Kommissionens bedömning av koncentrationen och åtagandena
I skäl 19 och följande skäl i det angripna beslutet anges att Toll Collect grundades av företagen i koncentrationen till följd av att ett offentligt kontrakt tilldelats, i syfte att för Förbundsrepubliken Tysklands räkning uppbära vägavgifter för tunga lastbilar som används på tyska motorvägar. Toll Collect konkurrerar i denna egenskap inte med andra privata tjänsteutövare.
De inbyggda Toll Collect-enheterna som är avsedda för uppbörd av vägavgifter har emellertid kapacitet att inhämta och tillhandahålla uppgifter som är avsedda för telematiktjänster. Att använda de inbyggda Toll Collect-enheterna på det sättet var inte föremål för upphandlingsförfarandet beträffande systemet för att uppbära vägavgifter för tunga lastbilar som används på tyska motorvägar, men enligt det driftsavtal som slöts med Toll Collect efter detta förfarande kan Toll Collect tillhandahålla andra telematiktjänster efter vederbörligt tillstånd från Förbundsrepubliken Tyskland. Företagen i koncentrationen har uppgett att de vill utnyttja denna möjlighet att erbjuda telematiktjänster genom de inbyggda Toll Collect-enheterna. Eftersom erbjudandet att tillhandahålla telematiktjänster genom de inbyggda Toll Collect-enheterna medverkar till det allmänna syftet att lindra flaskhalsar i trafiknätet, ansåg kommissionen att Förbundsrepubliken Tyskland inte skulle komma att motsätta sig att sådana tjänster tillhandahölls genom de inbyggda Toll Collect-enheterna och koncentrationen skulle därför få återverkningar på områdena för utveckling, tillverkning och saluföring av trafiktelematiksystem (skälen 20–22 och 47–49 i det angripna beslutet).
Kommissionen angav att dessa trafiktelematiksystem utgjorde den relevanta produktmarknaden och att de innefattar materiel, program och tjänster för speditions- och logistikföretag. Kunderna utgörs av speditionsföretag. Ur deras synpunkt omfattar denna marknad dels totalleverantörer, det vill säga leverantörer av såväl program och materiel som trafiktelematiktjänster, dels materielleverantörer, det vill säga leverantörer som tillverkar endast terminaler, program och härtill hörande materiel och dels tjänsteleverantörer, det vill säga leverantörer som endast tillhandahåller trafiktelematiktjänster (skälen 23–32 i det angripna beslutet).
Kommissionen slog fast att den relevanta geografiska marknaden omfattade hela Tyskland. Kommissionen bedömde därefter koncentrationen med beaktande av konkurrensbestämmelserna och utan åtaganden från företagen i koncentrationen (skälen 33–36 i det angripna beslutet).
Kommissionen konstaterade först och främst att koncentrationen omfattade den största lastbilstillverkaren i Tyskland, DaimlerChrysler, som enligt egen uppgift dessutom är en av de ledande leverantörerna av mobilitets- och telematiktjänster, och vidare Deutsche Telekom, som är en av de största mobiltelefonileverantörerna i Tyskland. Kommissionen ansåg att dessa båda företag därför har mycket goda förutsättningar att tillhandahålla trafiktelematiktjänster (skälen 39 och 40 i det angripna beslutet).
Kommissionen erinrade därefter dels om att DaimlerChrysler hade bekräftat sin avsikt att tillhandahålla trafiktelematiktjänster genom de inbyggda Toll Collect-enheterna, dels om att det kan anses avgjort att Förbundsrepubliken Tyskland kommer att meddela det tillstånd som i enlighet med driftsavtalet är nödvändigt för att tillhandahålla sådana trafiktelematiktjänster (skälen 43–50 i det angripna beslutet).
Eftersom de inbyggda Toll Collect-enheterna ska tillhandahållas kostnadsfritt och eftersom de är av praktisk betydelse för speditionsföretagen, anser kommissionen att de kommer att monteras i de flesta tunga lastbilar som regelbundet används på tyska motorvägar. Den omständigheten att inbyggda Toll Collect-enheter, som har kapacitet att tillhandahålla telematiktjänster, kostnadsfritt tillhandahålls dem som är skyldiga att erlägga vägavgifter får till följd att de inbyggda Toll Collect-enheterna kommer att användas även för trafiktelematiktjänster i de allra flesta av de tunga lastbilar som utrustas med sådana enheter. Kommissionen anser däremot inte att det är ekonomiskt rationellt ur speditionsföretagens synvinkel att på egen bekostnad montera in en andra inbyggd enhet för att använda de trafiktelematiktjänster som konkurrenterna tillhandahåller. Detta förklaras enligt kommissionen av de små marginaler som speditionsföretagen arbetar med i Tyskland och i Europa (skälen 51–54 i det angripna beslutet).
Kommissionen anser därför att de inbyggda Toll Collect-enheterna omfattar nästan samtliga lastbilsparker i Tyskland och därmed utgör en dominerande plattform på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem (skäl 56 i det angripna beslutet).
Att denna dominerande plattform har tillkommit medför enligt kommissionen att den tyska marknaden för trafiktelematiksystem begränsas för speditions- och logistikföretagen. Att en dominerande plattform har tillkommit för trafiktelematiktjänster medför i synnerhet att de som tillhandahåller trafiktelematiktjänster blir beroende av att de inbyggda Toll Collect-enheterna används. De inbyggda Toll Collect-enheterna innebär, eftersom de utgör ett slutet, immaterialrättsligt skyddat system, att DaimlerChrysler via Toll Collect kan kontrollera tillträdet till den framtida marknaden för trafiktelematiksystem (skälen 57–59 i det angripna beslutet). Toll Collect-plattformen kommer dessutom att leda till utslagning av befintliga leverantörer av telematiksystem på marknaden. Med hänsyn till att de inbyggda enheterna har väsentliga funktioner som är tillgängliga även i de trafiktelematiksystem som för närvarande saluförs på marknaden och till att dessa inbyggda enheter tillhandahålls kostnadsfritt, anser kommissionen att de speditionsföretag som har tunga lastbilar som redan utrustats med inbyggda Toll Collect-enheter inte kommer att köpa ”någon ytterligare telematikterminal för att utnyttja ytterligare utbud av trafiktelematik från konkurrerande systemleverantörer utöver [den ifrågavarande inbyggda enheten]”. Tillkännagivandet att den telematiklösning som Toll Collect utvecklat skulle vara kostnadsfri medförde därför att leverantörer av trafiktelematiksystem som finns på marknaden fick stora svårigheter att skaffa nya kunder, varför deras ekonomiska fortlevnad är hotad. Utestängningen av andra systemleverantörer kommer att skärpas ytterligare när Toll Collects inbyggda enheter i en andra generation får fler funktioner (skälen 60–65 i det angripna beslutet).
Kommissionen anser därför att den anmälda koncentrationen utan åtaganden kommer att innebära att DaimlerChrysler genom det samägda företaget Toll Collect får en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem för speditions- och logistikföretag som medför att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden påtagligt skulle hämmas (skäl 66 i det angripna beslutet).
Kommissionen anser emellertid att de åtaganden som företagen i koncentrationen har gjort är tillräckliga för att undanröja kommissionens invändningar (skäl 69 i det angripna beslutet).
Vad särskilt avser åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter har kommissionen i skäl 70 i det angripna beslutet angett att parternas åtagande att utveckla en modul för uppbörd av vägavgifter för utomståendes apparater, att följa anpassning och utveckling av dessa apparater till modulen för uppbörd av vägavgifter och att meddela nödvändiga tillstånd att använda dessa apparater innebär att utomstående kan framställa egen telematikutrustning med en avgiftsfunktion. Kommissionen har anfört att det tyska transport-, byggnads- och bostadsministeriet har försäkrat att utomstående som saluför telematikutrustning som innehåller modulen för uppbörd av vägavgifter vad gäller kostnaderna inte kommer att behandlas på annat sätt än den som ansvarar för lastbilsavgiftssystemet.
I skäl 71 i det angripna beslutet fann kommissionen att ”utveckling och tillverkning av [utomståendes utrustning med en modul för vägavgifter] särskilt kommer att utnyttjas av lastbilstillverkare och deras utrustningsproducenter”. Med beaktande av denna omständighet och utifrån resultaten av att kommissionen samrått med aktörerna på marknaden, anser kommissionen att den måste ”utgå från att en sådan möjlighet för tredje part att integrera en avgiftsmodul i sin egen utrustning i hög grad inskränker utvecklingen av Toll Collect som dominerande plattform och Gatekeeper-funktionen på marknaden för telematiksystem för transport- och logistikföretag i Tyskland”.
Beträffande åtagandet avseende GPS-gränssnittet anser kommissionen att möjligheten att utnyttja GPS-funktionen i de inbyggda Toll Collect-enheterna, enligt kommissionens marknadsundersökning, innebär att utomstående som saluför telematikutrustning kan göra en besparing med mellan 150 och 200 euro per apparat och – trots att det är nödvändigt att montera in en ny terminal i fordonet – att de kan konkurrera med de telematiktjänster som bygger på de inbyggda Toll Collect-enheterna (skäl 72 i det angripna beslutet).
Kommissionen anser att åtagandet avseende TGG-portalen innebär att utomstående som tillhandahåller telematiktjänster utan diskriminering får tillträde till de inbyggda Toll Collect-enheternas basfunktioner och rådata via en central telematikportal som drivs neutralt och oberoende i förhållande till parterna i koncentrationen (skälen 73 och 74 i det angripna beslutet).
Kommissionen har slutligen betonat betydelsen av kvalitetsmoratoriet som utgör hinder mot att Toll Collect-plattformen utvecklas till den dominerande plattformen på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem så länge åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter inte har fullgjorts (skäl 76 i det angripna beslutet).
Med beaktande av dessa omständigheter anser kommissionen att åtagandena i sin helhet gör det möjligt att säkerställa att marknaden för trafiktelematiksystem i Tyskland hålls öppen och att parterna och utomstående företag har lika konkurrensvillkor. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att för såvitt parterna iakttar åtagandena ger den anmälda koncentrationen inte upphov till att DaimlerChrysler genom Toll Collect får en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem (skäl 77 i det angripna beslutet).
d) Kriteriet för bedömning av åtagandena
Qualcomm har i sak klandrat kommissionen för att den bedömde åtagandena på grundval av ett felaktigt kriterium när den angav att åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter endast begränsar den dominerande karaktären hos Toll Collect-plattformen.
Förstainstansrätten erinrar härvid om att det enligt koncentrationsförordningen inte ankommer på kommissionen att bedöma om åtagandena gör det möjligt att begränsa koncentrationens inverkan på konkurrensen, men däremot att bedöma om åtagandena gör det möjligt att utesluta att en dominerande ställning skapas eller förstärks, som medför att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den hämmas påtagligt (se ovan punkt 89).
Förstainstansrätten finner emellertid i förevarande mål att den omständigheten att kommissionen ansåg att åtagandet avseende GPS-gränssnittet ”begränsa[de] ytterligare Toll Collects förväntade dominans som telematikplattform”, och att åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter ”i hög grad [skulle inskränka] utvecklingen av Toll Collect som dominerande plattform och Gatekeeper-funktionen på marknaden för telematiksystem för transport- och logistikföretag i Tyskland” (skälen 71 och 72 i det angripna beslutet), inte innebär att kommissionen ska anses ha gjort en bedömning av koncentrationen på grundval av ett felaktigt kriterium.
I motsats till vad Qualcomm förefaller vilja göra gällande syftar de förbehåll med avseende på konkurrensen som kommissionen gjorde beträffande koncentrationen inte till att en eventuellt dominerande ställning för den plattform som utgörs av de inbyggda Toll Collect-enheterna (nedan kallad Toll Collect-plattformen) i sig ska förklaras vara oförenlig med den gemensamma marknaden. Förbehållet avser den omständigheten att DaimlerChrysler genom de inbyggda Toll Collect-enheterna kan förvärva en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem (skälen 38 och 66 i det angripna beslutet).
De åtaganden från parterna i koncentrationen som kommissionen ansåg vara tillräckliga för att undanröja kommissionens invändningar syftar till att utesluta att DaimlerChrysler får en dominerande ställning på den ifrågavarande marknaden, för det första genom att Toll Collect-plattformens dominerande ställning begränsas genom åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter, för det andra genom att fri tillgång till Toll Collect-plattformen för att tillhandahålla trafiktelematiktjänster säkerställs genom åtagandet avseende TGG-portalen och för det tredje genom att trafiktelematiktjänster tillhandahålls med hjälp av de inbyggda Toll Collect-enheterna under förutsättning att kvalitetsmoratoriet iakttas (skälen 70–76 i det angripna beslutet).
Det var endast vid en helhetsbedömning av dessa åtaganden som kommissionen drog slutsatsen att DaimlerChrysler inte skulle få en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem genom Toll Collect om företagen i koncentrationen iakttog dessa åtaganden (skäl 77 i det angripna beslutet).
Förstainstansrätten erinrar härvid, för det första, om att Toll Collect endast ansvarar för att för Förbundsrepubliken Tysklands räkning utveckla och driva ett system för att uppbära vägavgifter för tunga lastbilar som används på tyska motorvägar och att Toll Collect därför inte är verksamt på den ifrågavarande marknaden (skälen 7 och 19 i det angripna beslutet) samt, för det andra, att den omständigheten att de inbyggda Toll Collect-enheterna tillhandahålls kostnadsfritt (skäl 17 i det angripna beslutet) var ett krav från Förbundsrepubliken Tysklands sida för att Toll Collect skulle få driva systemet för uppbörd av motorvägsavgifter. Härav följer att de omständigheterna att Toll Collect bildades och att de ifrågavarande inbyggda enheterna tillhandahålls kostnadsfritt inte i sig kan vara föremål för kommissionens bedömning i samband med förfarandet enligt koncentrationsförordningen.
Med beaktande av vad ovan anförts kan Qualcomms invändning att kommissionen bedömde åtagandena på grundval av ett felaktigt kriterium inte godtas.
e) Åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter och åtagandet avseende GPS-gränssnittet
Inledning
Förstainstansrätten erinrar inledningsvis om att det konkurrensproblem som kommissionen påvisade efter att koncentrationen hade anmälts består i att DaimlerChrysler genom Toll Collect erhöll en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem, som omfattar tillhandahållande både av trafiktelematiktjänster och av sådan utrustning som gör det möjligt att tillhandahålla sådana tjänster.
De åtaganden som företagen i koncentrationen gjorde avser tillhandahållande av både trafiktelematiktjänster och utrustning som gör det möjligt att erbjuda trafiktelematiktjänster. Åtagandet avseende TGG-portalen som säkerställer att leverantörer av telematiktjänster utan åtskillnad har tillgång till basfunktioner och rådata från de inbyggda Toll Collect-enheterna avser därmed endast utbudet av trafiktelematiktjänster. Åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter avser däremot utbudet av utrustning som gör det möjligt att tillhandahålla sådana tjänster.
Qualcomms invändningar avser endast de åtaganden som avser tillhandahållande av utrustning som gör det möjligt att tillhandahålla trafiktelematiktjänster. Qualcomm har nämligen inte bestritt bedömningen av åtagandet avseende TGG-portalen.
Förstainstansrätten betonar slutligen att det var efter en helhetsbedömning av dessa åtaganden som kommissionen ansåg att de innebar att marknaden för trafiktelematiksystem kunde hållas öppen och att de förhindrade att DaimlerChrysler genom det samägda företaget skulle få en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem (skäl 77 i det angripna beslutet).
Åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter
— Inledning
Beträffande Qualcomms invändningar om åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter framgår det av skälen 70 och 71 i det angripna beslutet, som anges ovan i punkterna 105 och 106, att det genom detta åtagande först och främst säkerställs att utomstående som tillhandahåller trafiktelematiktjänster, och däribland lastbilstillverkarna, kan konstruera och saluföra inbyggda enheter för uppbörd av vägavgifter såsom den som Toll Collect tillhandahåller. Detta åtagande innebär att speditionsföretag som vill använda andra trafiktelematiktjänster än dem som tillhandahålls genom de inbyggda Toll Collect-enheterna inte är tvungna att göra en andra installation.
Qualcomm anser emellertid att detta åtagande inte innebär att det är möjligt för utomstående som erbjuder telematiksystem att konkurrera med de inbyggda Toll Collect-enheterna, eftersom detta åtagande inte utesluter att de inbyggda Toll Collect-enheterna som tillhandahålls kostnadsfritt är förmånliga i prishänseende, och eftersom utomstående som konstruerar egna inbyggda enheter för uppbörd av vägavgifter har ytterligare kostnader för detta. Qualcomm har i övrigt ifrågasatt kommissionens påstående att lastbilstillverkarna kommer att utveckla telematikterminaler med inbyggda vägavgiftsfunktioner.
— Den fördel det innebär att de inbyggda Toll Collect-enheterna är kostnadsfria
Det är utrett att de inbyggda Toll Collect-enheterna kommer att tillhandahållas speditionsföretagen kostnadsfritt, mot en säkerhet. Att enheterna tillhandahålls kostnadsfritt är ett krav på Toll Collect från Förbundsrepubliken Tysklands sida till följd av att Tyskland tilldelade företagen i koncentrationen ifrågavarande offentliga kontrakt.
Det är vidare utrett att de inbyggda Toll Collect-enheterna i enlighet med kvalitetsmoratoriet inte kan användas för att tillhandahålla trafiktelematiktjänster förrän Förbundsrepubliken Tyskland har meddelat tillstånd till sådan användning. Detta tillstånd meddelas först när företagen i koncentrationen uppfyller samtliga åtaganden och däribland åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter.
I samband med det administrativa förfarande som föregick det angripna beslutet angav Förbundsrepubliken Tyskland i en skrivelse till kommissionen att en ekonomisk åtgärd från dess sida till förmån för företagen i koncentrationen inte skulle överstiga de nödvändiga kostnaderna för att genomföra uppbörden av vägavgifter. Förbundsrepubliken Tyskland har bekräftat detta ställningstagande i sin interventionsinlaga och vid förhandlingen.
Förbundsrepubliken Tyskland har beträffande kostnaderna för de inbyggda Toll Collect-enheterna i övrigt åtagit sig att inte behandla utomstående som saluför telematikutrustning med en modul för uppbörd av vägavgifter och den som driver lastbilsavgiftssystemet på olika sätt (skäl 70 i det angripna beslutet). Detta åtagande intygas i Förbundsrepubliken Tysklands skrivelse till kommissionen av den 2 april 2003 och har dessutom bekräftats av Förbudsrepubliken Tyskland under förhandlingen.
Att de inbyggda Toll Collect-enheterna tillhandahålls kostnadsfritt innebär därför inte att DaimlerChrysler har en konkurrensfördel med avseende på kostnaderna för att utnyttja Toll Collect. Förbundsrepubliken Tysklands åtagande att på ett icke diskriminerande sätt kompensera tillverkaren av de ifrågavarande inbyggda enheterna och utomstående som saluför egna trafiktelematiksystem som kan användas för uppbörd av vägavgifter för de kostnader dessa haft för att uppbära vägavgifterna med hjälp av respektive utrustning medför att Toll Collect och DaimlerChrysler inte gynnas i konkurrenshänseende i förhållande till dessa utomstående. Det säkerställs därmed att företagen i koncentrationen som gett Toll Collect i uppdrag att utveckla den ifrågavarande inbyggda enheten och utomstående som utvecklar andra inbyggda enheter till följd av åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter behandlas lika, vad avser Förbundsrepubliken Tysklands finansiering av kostnaderna för dessa inbyggda enheter.
Kommissionen hade därför rimligt fog för att anse att det ovannämnda åtagandet motsvarade den konkurrensnackdel som anges i det angripna beslutet och som består i att speditionsföretagen inte är beredda att betala för en andra inbyggd enhet. Enligt åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter kan nämligen utomstående tillverkare saluföra telematiksystem som innehåller en modul för uppbörd av vägavgifter och få samma ekonomiska stöd som Toll Collect erhåller för att tillhandahålla sina inbyggda enheter kostnadsfritt.
För fullständighetens skull ska det emellertid betonas att kommissionen, vid bedömningen av åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter i det angripna beslutet, visserligen inte uttryckligen hänvisade till den kvalitativa skillnaden mellan de trafiktelematiktjänster som kan tillhandahållas med hjälp av de inbyggda Toll Collect-enheterna och dem som kan tillhandahållas med hjälp av utomståendes apparater. Det framgår emellertid av det angripna beslutet i dess helhet att denna kvalitativa skillnad är relevant vid bedömningen av koncentrationens inverkan på konkurrensen.
Vid konkurrensbedömningen av koncentrationen utan åtaganden hänvisade kommissionen nämligen till denna kvalitetsskillnad (skälen 62–65 i det angripna beslutet). Kommissionen angav att de trafiktelematiktjänster som var tillgängliga med hjälp av de inbyggda Toll Collect-enheterna inte omfattade alla tjänster som erbjuds via de telematikterminaler som redan finns på marknaden, men att de ”utgör … basfunktioner som också ingår i de system som för närvarande erbjuds på marknaden”. Med hänsyn till att de inbyggda Toll Collect-enheterna tillhandahålls kostnadsfritt preciserade kommissionen dessutom att speditionsföretag ”vars tunga lastbilar Toll Collect redan försett med en [inbyggd] enhet, inte [kunde] förväntas skaffa någon ytterligare telematikterminal för att utnyttja ytterligare utbud av trafiktelematik från konkurrerande systemleverantörer utöver [den ifrågavarande inbyggda] enhet[en]”.
Genom denna kvalitetsskillnad bekräftas emellertid att kommissionens bedömning var välgrundad med avseende på åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter.
I Frost & Sullivan-rapporten som kommissionen åberopat till stöd för sina argument anges att det vid tidpunkten för bedömningen av koncentrationen fanns en efterfrågan i Europa på system som gav möjlighet att erbjuda mer avancerade trafiktelematiktjänster. I rapporten bekräftades att denna efterfrågan skulle stiga under kommande år.
Kommissionen hade således rimligt fog för att anse att det vid tidpunkten för bedömningen av koncentrationen fanns en efterfrågan i Europa på system som gav möjlighet att tillhandahålla mer avancerade trafiktelematiktjänster och att denna efterfrågan skulle stiga under kommande år. Det är i övrigt utrett att de inbyggda Toll Collect-enheterna ursprungligen endast kunde användas för enklare telematiktjänster (skäl 62 i det angripna beslutet). Totalleverantörer som – förutom vägavgiftstjänster – via sina system tillhandahåller mer utvecklade telematiktjänster än dem som kan tillhandahållas via de inbyggda Toll Collect-enheterna kan således anses ha en konkurrensfördel i förhållande till tjänsteleverantörer som bedriver verksamhet med den ifrågavarande inbyggda enheten.
Denna kvalitetsfördel i kombination med icke-diskrimineringen i fråga om kostnaderna för utomstående som drar fördel av åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter innebär att kommissionen hade fog för att – utan att göra en uppenbart oriktig bedömning – anse att åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter ”i hög grad inskränk(te) utvecklingen av Toll Collect som dominerande plattform och Gatekeeper-funktionen på marknaden för telematiksystem för transport- och logistikföretag i Tyskland”.
— Huruvida ytterligare kostnader föreligger
Qualcomm anser att utomstående som saluför telematiksystem kommer att bära ytterligare kostnader för att anpassa sina system i syfte att bygga in modulen för uppbörd av vägavgifter, för att delta i utveckling och tillhandahållande av modulen (se klausulerna i punkt B.IV.2.4 i åtagandena) och för att certifiera de system som innehåller modulen (se klausulerna i punkt B.IV.2.4 i åtagandena).
Förstainstansrätten anmärker härvid att det framgår av de åtaganden som företagen i koncentrationen gjort att de inbyggda Toll Collect-enheterna inte från början kan användas för att tillhandahålla telematiktjänster. Enligt punkterna A.3 och B.II.16.1 i åtagandena ska nämligen ett tilläggsprogram installeras i de ifrågavarande inbyggda enheterna för att sådana tjänster ska kunna tillhandahållas. I andra stycket i punkt A.3 i åtagandena föreskrivs att ”det är möjligt att tillhandahålla mervärdetjänster direkt [med hjälp av] funktionerna [hos de ifrågavarande inbyggda enheterna endast om dessa] förses med ett tilläggsprogram för körning (som nödvändiggör ett grundläggande ingrepp)”. Härav följer att användningen av de ifrågavarande inbyggda enheterna åsamkar företagen vissa anpassningskostnader för att kunna använda enheterna som trafiktelematiksystem. Beträffande kostnaderna för att delta i utveckling och tillhandahållande av modulen och för certifiering av system som innehåller modulen, såsom anges i klausulerna i punkt B.IV.2.4 i åtagandena, har Qualcomm inte visat att dessa kostnader kommer att vara högre än Toll Collects kostnader för att utveckla sin egen modul för uppbörd av vägavgifter. Det ska slutligen konstateras att hur det än förhåller sig har Qualcomm inte lämnat några sifferuppgifter eller ens en uppskattning av sina påstådda ytterligare kostnader.
Qualcomm har således inte styrkt att utomstående som saluför telematiksystem, genom att dra nytta av åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter kommer att bära ytterligare kostnader som kan påverka kommissionens bedömning.
— Huruvida lastbilstillverkarna utvecklar telematikterminaler med inbyggda vägavgiftsfunktioner
Qualcomm har även ifrågasatt kommissionens påstående att lastbilstillverkarna troligen kommer att utnyttja möjligheten att utveckla telematikterminaler med inbyggda vägavgiftsfunktioner.
Förstainstansrätten anmärker härvid att det framgår av Frost & Sullivan-rapporten att tillverkarna av originalutrustning i Europa sedan år 2000 har låtit installera telematiksystem i sina tunga lastbilar under tillverkningen (se figurerna 3-10 och 3-14 i Frost & Sullivan-rapporten). I denna rapport konstaterades att fordonstillverkarna vidare hade för avsikt att utveckla och leda telematikmarknaden för nyttofordon och att kombinationen av elektronisk uppbörd av vägavgifter och telematiksystem utgör en viktig möjlighet (se sidan 2-12 i Frost & Sullivan-rapporten). I samma rapport anges att fordonstillverkarna kan förväntas prioritera originalmontering av trafiktelematiksystem (se sidan 3-11 i Frost & Sullivan-rapporten). Upphovsmännen till denna rapport väntar sig slutligen att tillverkarna av originalutrustning under år 2009 kommer att ha nått upp till en täckningsgrad på nära 80 procent i Europa på trafiktelematikmarknaden för tunga nyttofordon (med en vikt som överstiger 16 ton) och högre än 50 procent på den sammanslagna marknaden för tunga och medeltunga nyttofordon (se figurerna på sidorna 3-20, 3-21 och 3-22 i Frost & Sullivan-rapporten).
Kommissionen hade således rimligt fog för att av den ovannämnda rapporten dra slutsatsen att lastbilstillverkarna och deras utrustningsproducenter kommer att utveckla egna trafiktelematiksystem. Med beaktande av att kombinationen av automatiska system för vägavgifter och telematiksystem utgör en viktig möjlighet är det heller inte uppenbart fel att bedöma att lastbilstillverkarna och deras utrustningsproducenter med hänsyn till åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter kommer att bygga in automatiska system för vägavgifter i sina trafiktelematiksystem.
Qualcomm anser emellertid att de som förvaltar fordonsparker, enligt Qualcomms erfarenhet, inte är positiva till att telematikterminaler fabriksmonteras i tunga lastbilar, eftersom de använder olika fordonsmärken och fabriksmontering medför olika problem med driftskompatibiliteten mellan fabriksmonterade system från olika tillverkare, i synnerhet med avseende på driftscentralerna för fordonsparkerna. Det blir dessutom mer komplicerat att utbilda förarna om olika terminaler installeras.
Dessa påståenden kan emellertid inte godtas. Det anges nämligen i Frost & Sullivan-rapporten att lastbilstillverkarna utvecklar oberoende fordonssystem för att uppfylla kraven från aktörer som har fordonsparker med tunga lastbilar av olika märken (se s. 3-21 i Frost & Sullivan-rapporten). Enligt denna rapport utgör FMS-standard ett steg mot system som kan fungera på samtliga fordon och som är mer avancerade. Det finns för övrigt ingenting som hindrar att ägarna till fordonsparker med fordon av olika märken i en del av dessa installerar tilläggsutrustning som är kompatibel med deras fordon. Det ska dessutom konstateras att Qualcomm under alla omständigheter inte har anfört någon bevisning för att ansvariga för fordonsparker inte är positiva till att telematikterminaler fabriksmonteras i tunga lastbilar och att de flesta använder olika fordonsmärken.
Kommissionen hade därför fog för bedömningen att det huvudsakligen är lastbilstillverkare och deras utrustningsproducenter som kommer att utveckla och tillverka sådan telematikutrustning som avses i åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter.
— Slutsats
Med beaktande av vad ovan anförts finner förstainstansrätten att Qualcomms invändning avseende en uppenbart oriktig bedömning av åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter inte kan godtas. Qualcomm har nämligen inte visat att detta åtagande inte innebär att det är möjligt att bemöta kommissionens farhågor beträffande konkurrensen med avseende på utrustning som ger möjlighet att tillhandahålla trafiktelematiktjänster på marknaden för trafiktelematiksystem.
Åtagandet avseende GPS-gränssnittet
Qualcomm anser att kommissionens bedömning av åtagandet avseende GPS-gränssnittet är uppenbart felaktig, eftersom detta GPS-gränssnitt inte medför någon besparing och eftersom denna fördel i vart fall inte uppväger den konkurrensfördel som de inbyggda Toll Collect-enheterna har.
Förstainstansrätten finner emellertid att det vid en helhetsbedömning av det angripna beslutet framgår att de farhågor beträffande konkurrensen som kommissionen har identifierat i detta beslut bemöts i tillräcklig mån och i synnerhet att de farhågor beträffande konkurrensen som Qualcomm gjort gällande med avseende på att de inbyggda Toll Collect-enheterna tillhandahålls kostnadsfritt bemöts i tillräcklig mån.
Förstainstansrätten erinrar härvid om att företagen i koncentrationen är skyldiga att tillhandahålla de inbyggda Toll Collect-enheterna kostnadsfritt till följd av det aktuella offentliga kontrakt som Förbundsrepubliken Tyskland tilldelade dem. Kommissionen kunde inte ifrågasätta denna skyldighet i sig vid sin bedömning av koncentrationen (se ovan punkt 117).
Denna omständighet tillsammans med den omständigheten att det vid den tidpunkt då kommissionen bedömde koncentrationen inte var ekonomiskt rationellt för speditionsföretagen att på egen bekostnad installera en andra inbyggd enhet innebär visserligen att de inbyggda Toll Collect-enheterna bör få en dominerande plats på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem. Såsom kommissionen angav i sin bedömning av koncentrationen är detta emellertid endast en direkt följd av att Förbundsrepubliken Tyskland tilldelade det ifrågavarande offentliga kontraktet och inte av att koncentrationen genomfördes.
På grund av att det genom åtagandet avseende TGG-portalen – som Qualcomm inte har ifrågasatt i förevarande fall – säkerställs att utomstående har möjlighet att på villkor som inte är diskriminerande tillhandahålla egna trafiktelematiktjänster med hjälp av de inbyggda Toll Collect-enheterna, försäkrade sig kommissionen om att Daimler Chrysler genom Toll Collect inte kan begränsa och dominera trafiktelematiktjänsterna på den ifrågavarande marknaden.
Genom åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter, i kombination med Förbundsrepubliken Tysklands åtagande att inte diskriminera med avseende på bidraget till kostnaderna för modulen för uppbörd av vägavgifter, säkerställs dessutom att utomstående kan tillhandahålla egna inbyggda enheter för uppbörd av vägavgifter på konkurrensmässiga villkor. Förstainstansrätten erinrar om att den omständigheten att de inbyggda Toll Collect-enheterna är kostnadsfria, med hänsyn till Förbundsrepubliken Tysklands åtagande inte utgör en konkurrensfördel för företagen i koncentrationen i förhållande till Qualcomm (se ovan punkt 122 och följande punkter).
Genom åtagandet avseende kvalitetsmoratoriet säkerställs slutligen att de inbyggda Toll Collect-enheterna inte kan utvecklas till en dominerande plattform innan utomstående verkligen har kunnat dra nytta av åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter.
Förstainstansrätten finner därför att det var befogat av kommissionen att bedöma att åtagandena i sin helhet, det vill säga vid en helhetsbedömning, förhindrar att koncentrationen leder till att DaimlerChrysler genom det samägda företaget Toll Collect får en dominerande ställning på marknaden för trafiktelematiksystem för speditions- och logistikföretag i Tyskland.
Med anledning av att Qualcomm anser att åtagandet avseende GPS-gränssnittet inte medför någon besparing, ska det anmärkas att det i skäl 72 i det angripna beslutet inte anges att besparingen med mellan 150 och 200 euro endast avser inköpspriset för apparaterna, vilket Qualcomm har låtit förstå. I sitt försvar har kommissionen, utan att Qualcomm har bestritt detta, hävdat att denna besparing även omfattar de kostnader för antenn, kablage och installation av GPS-funktionen som utomstående som vill tillhandahålla egen telematikutrustning med GPS-funktion måste bära. Förstainstansrätten finner dessutom att kommissionens uppskattning av kostnadsbesparingarna inte är felaktig med hänsyn till de ställningstaganden som aktörerna på marknaden gjorde under det administrativa förfarandet. En aktör ansåg således att ett GSM och GPS-tvärsnitt skulle göra det möjligt att minska kostnaderna för telematiksystemet med omkring 500 euro. En annan aktör ansåg att en telematikapparat utan GPS och GSM-modul bara kostade 500 euro. En tredje aktör hävdade att kostnaden för GPS och GSM-modulen motsvarade mer än hälften av kostnaden för telematikenheten som uppskattades till mellan 1000 och 2500 euro i det angripna beslutet (skäl 62 i det angripna beslutet). Förstainstansrätten finner i övrigt att den enda omständigheten att utomstående som tillhandahåller telematiksystem med hjälp av GPS-gränssnittet har kostnader för att anpassa sin materiel till de inbyggda Toll Collect-enheterna för att kunna dra nytta av det gränssnittet inte innebär att det är möjligt att fastställa att kommissionens bedömning var uppenbart oriktig. Förutom att kommissionen anser att ett belopp som uppgår till mellan 150 och 200 euro per apparat är en försiktig uppskattning av den besparing som kan göras på grund av åtagandet avseende GPS-gränssnittet, har Qualcomm medgett att kostnaderna för att anpassa utomståendes materiel till de inbyggda Toll Collect-enheterna för att använda GPS-gränssnittet för närvarande inte kan bestämmas tillräckligt exakt. Det ska slutligen konstateras att Qualcomm inte har åberopat något stöd för påståendet att totalbeloppet för kostnaderna förmodligen kommer att fullständigt uppväga besparingarna på en GPS-enhet. Kommissionens bedömning påverkas därför inte av detta påstående. Förstainstansrätten finner därför att kommissionen inte kan anses ha gjort en uppenbart oriktig bedömning när den uppskattade att åtagandet avseende GPS-gränssnittet kan medföra besparingar med mellan 150 och 200 euro per apparat för utomstående som tillhandahåller telematiksystem.
Qualcomm anser att även om åtagandet avseende GPS-gränssnittet medför en besparing med mellan 150 och 200 euro per apparat, kan den omständigheten inte uppväga konkurrensfördelen för de inbyggda Toll Collect-enheterna som tillhandahålls kostnadsfritt. Förstainstansrätten finner i detta avseende och av de skäl som anges ovan i punkt 148 och följande punkter att de övriga åtagandena vid en helhetsbedömning säkerställer att koncentrationen inte medför att DaimlerChrysler genom Toll Collect får en dominerande ställning på den tyska marknaden för trafiktelematiksystem.
Qualcomm har bestritt att Förbundsrepubliken Tysklands argument, att Toll Collect inte har möjlighet att tillhandahålla telematiktjänster, eftersom Förbundsrepubliken Tyskland ännu inte meddelat företaget tillstånd att göra detta, är godtagbart. Förstainstansrätten anmärker i detta avseende slutligen att Förbundsrepubliken Tyskland, genom att erinra om att den måste meddela tillstånd till att tillhandahålla trafiktelematiktjänster med hjälp av de inbyggda Toll Collect-enheterna och att Toll Collect hittills inte vare sig beviljats eller ansökt om något sådant tillstånd, endast har upplyst om villkor som måste vara uppfyllda för att trafiktelematiktjänster ska kunna tillhandahållas med hjälp av den ifrågavarande inbyggda enheten. En sådan påminnelse är inte otillåten.
Mot bakgrund av det ovan anförda kan talan inte vinna bifall på Qualcomms första grund.
C —
Den andra grunden: Huruvida maktmissbruk förelegat
1. Parternas argument
Qualcomm anser att kommissionen gjorde sig skyldig till maktmissbruk genom att den vid bedömningen av koncentrationen beaktade allmänpolitiska överväganden. Kommissionen beaktade således felaktigt den omständigheten att Toll Collect-systemet utgjorde en möjlighet att lansera telematiktjänster i Tyskland och Europa och att den lanseringen inte fick försenas.
Kommissionen har bestritt att den skulle ha gjort sig skyldig till maktmissbruk.
2. Förstainstansrättens bedömning
Enligt fast rättspraxis föreligger maktmissbruk när en myndighet har utnyttjat sina befogenheter i syfte att uppnå andra mål än dem som myndigheten har tilldelats befogenheter för. Ett beslut innebär maktmissbruk endast om det på grundval av objektiva, relevanta och samstämmiga uppgifter kan antas att det har antagits uteslutande, eller åtminstone huvudsakligen, för att uppnå andra mål än dem som angetts (domstolens dom av den 13 november 1990 i mål
C-331/88, Fedesa, REG 1990, s. I-4023
, punkt 24, av den i mål C-407/04 P, Dalmine mot kommissionen, REG 2007, s. I-829, punkt 99, och förstainstansrättens dom av den i mål
T-143/89, Ferriere Nord mot kommissionen, REG 1995, s. II-917
, punkt 68). När fler än ett syfte eftersträvas är beslutet, även om det utöver de giltiga grunderna innehåller en oriktig grund, inte behäftat med maktmissbruk då huvudsyftet kvarstår (se domstolens dom av den i mål
2/54, Italien mot Höga myndigheten, REG 1954, s. 73
och s. 103, och domen i det ovan i punkt 89 nämnda målet EDP mot kommissionen, punkt 87).
Qualcomm har i förevarande mål inte bestritt att det angripna beslutet inte innehåller några hänvisningar till allmänpolitiska överväganden. Qualcomm har inskränkt sig till att ange att politiska överväganden låg till grund för kommissionens godkännande av de sista åtagandena och har härvid åberopat yttranden som chefen vid den avdelning på kommissionen som ansvarade för ärendet gjorde vid förhandlingen den 20 mars 2003.
Det framgår av utdrag av utskrifter från förhandlingen den 20 mars 2003 att kommissionens företrädare har angett att de inbyggda Toll Collect-enheterna förmodligen kommer att bli en mycket stor telematikplattform och kommer att möjliggöra ett större genomslag på marknaden än om denna plattform inte förelåg. Med beaktande av de yttranden som kallats ”mer strategiska” har kommissionens företrädare begärt att marknadsaktörerna ska yttra sig över de problem som förorsakats av Toll Collect, följderna om DaimlerChrysler förlorade kontrollen över denna plattform och möjligheterna att ansluta mer sofistikerad utrustning till denna plattform.
Av de ovannämnda yttrandena går det emellertid inte att dra slutsatsen att det angripna beslutet fattades, och i synnerhet inte att åtagandena bedömdes, för att uppnå andra mål än att säkerställa en effektiv konkurrens på marknaden för trafiktelematiktjänster. Bedömningen av vilken inverkan på konkurrensen de åtaganden har som föreslagits i ett koncentrationsförfarande medför nämligen med nödvändighet en bedömning av den föreliggande situationen och den framtida utvecklingen på den ifrågavarande marknaden. Eftersom kommissionen godtog åtaganden som säkerställde en effektiv konkurrens på den ifrågavarande marknaden, utvisar inte den omständigheten att kommissionen godtagit åtaganden som potentiellt kan medföra att den ifrågavarande marknaden utvecklas genom att trafiktelematiksystem får ett större genomslag på marknaden att kommissionen har utnyttjat sina befogenheter i syfte att uppnå andra mål än dem som den har tilldelats befogenheter för enligt koncentrationsförordningen.
Den omständigheten att även andra åtaganden som inte medför en sådan utveckling av marknaden hade kunnat godtas kan för övrigt inte leda till att det angripna beslutet ska ogiltigförklaras, eftersom kommissionen kunde dra slutsatsen att de åtaganden som anges i det beslutet medförde att kommissionen kunde förklara den ifrågavarande koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden.
Den enda omständigheten att en företrädare för kommissionen förhörde företag som berördes av koncentrationen och härvid redogjorde för olika möjligheter för marknadens utveckling till följd av att Toll Collect-plattformen hade öppnats för trafiktelematiktjänster visar hur som helst inte att kommissionens syfte var att inte påverka en större täckning, eller rentav att inte försena lanseringen, av trafiktelematiksystem och trafiktelematiktjänster i Tyskland. Denna omständighet visar i än mindre grad att det angripna beslutet antogs på grundval av detta syfte.
Qualcomm har således inte på grundval av objektiva, relevanta och samstämmiga uppgifter visat att det angripna beslutet fattades för att uppnå andra mål än dem som anges i koncentrationsförordningen. Talan kan därför inte bifallas på den andra grunden som avser maktmissbruk.
D —
Den tredje grunden: Huruvida motiveringen varit bristfällig
1. Parternas argument
Qualcomm har hävdat att kommissionen åsidosatte artikel 253 EG, eftersom den inte i tillräcklig mån motiverade sin slutsats att åtagandena var tillräckliga för att undanröja kommissionens invändningar. Qualcomm anser med hänvisning till förstainstansrättens dom av den 22 oktober 2002 i mål
T-310/01, Schneider Electric mot kommissionen (REG 2002, s. II-4071
, punkterna 197 och 203) att kommissionens slutsats bör stödjas av en detaljerad motivering avseende samtliga aspekter som kommissionen anser vara relevanta vid bedömningen av koncentrationens inverkan på konkurrensen. Dessutom måste särskilda slutsatser i ett allmänt resonemang ha ett inre sammanhang. Qualcomm har hävdat att dessa krav inte iakttagits i förevarande mål.
Qualcomm anser att kommissionen undersökte ett flertal detaljerade frågor när den i samband med bedömningen av koncentrationen fastslog huruvida Toll Collect-plattformen skulle bli den dominerande plattformen på marknaden och om detta skulle medföra att leverantörer av alternativa telematiksystem som för närvarande finns på marknaden skulle försvinna (skälen 38–56, 64 och 65 i det angripna beslutet). Kommissionen undersökte emellertid inte någon av dessa frågor när den bedömde åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter.
Vad gäller åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter nöjde sig kommissionen således med att i skäl 71 i det angripna beslutet utan någon förklaring i detta avseende ange att denna tekniska möjlighet i hög grad inskränker möjligheterna att den inbyggda Toll Collect-enheten utvecklas till den dominerande plattformen på ifrågavarande marknad. Samma slutsats gäller enligt Qualcomm kommissionens påstående i skäl 72 i det angripna beslutet. Enligt detta påstående innebär åtagandet avseende GPS-gränssnittet att utomstående kan konkurrera med de telematiktjänster som bygger på de inbyggda Toll Collect-enheterna. Denna situation kan jämföras med de förhållanden som domstolen bedömde i dom av den 9 januari 2003 i mål C-76/00 P, Petrotub och Republica (REG 2003, s. I-79, punkt 87). I detta mål fann domstolen att en motivering var bristfällig som grundades endast på ett rent kategoriskt påstående som inte innehöll någon förklarande omständighet som kunde upplysa de berörda parterna och gemenskapsdomstolen om varför upphovsmannen hade gjort det ifrågavarande ställningstagandet.
Kommissionens resonemang är heller inte konsekvent. I skälen 62 och 63 i det angripna beslutet ansåg den nämligen att fördelen med de inbyggda Toll Collect-enheterna i prishänseende uppgick till mellan 1000 och 2500 euro, och den angav att speditionsföretagen inte skulle betala för alternativa telematiksystem om de kunde erhålla telematiktjänster genom de inbyggda Toll Collect-enheterna. Vid bedömningen av åtagandet avseende GPS-gränssnittet angav kommissionen emellertid att en besparing med mellan 150 och 200 euro per apparat skulle vara tillräcklig för att de telematiksystem som utomstående saluförde skulle kunna konkurrera med de inbyggda Toll Collect-enheterna. Enligt Qualcomm är fördelen med de kostnadsfria inbyggda Toll Collect-enheterna ”överväldigande”, även om de inbyggda Toll Collect-enheterna gör det möjligt att göra en besparing med mellan 150 och 200 euro per apparat.
Qualcomm har i repliken angett att kommissionens tolkning att åtagandena endast syftar till att begränsa den dominerande karaktären hos de inbyggda Toll Collect-enheterna visserligen medför att motiveringen av det angripna beslutet blir mer konsekvent. Denna tolkning har emellertid grundats på felaktiga kriterier. Detta försätter Qualcomm i ett dilemma beträffande motiveringen av det angripna beslutet. Antingen är det så att denna motivering är konsekvent, varvid den har grundats på felaktiga rättsliga kriterier. I annat fall är det så att tolkningen har grundats på korrekta rättsliga kriterier men är uppenbart motsägelsefull.
Kommissionen anser i huvudsak att det angripna beslutet är tillräckligt motiverat och att det inte är motsägelsefullt, eftersom den endast har påstått att åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter innebär en begränsning av Daimler Chryslers dominerande ställning.
2. Förstainstansrättens bedömning
Den motivering som krävs enligt artikel 253 EG ska vara anpassad till rättsaktens beskaffenhet. Av motiveringen ska klart och tydligt framgå hur den institution som har antagit rättsakten har resonerat, så att de som berörs därav kan få kännedom om skälen för den vidtagna åtgärden och så att domstolen ges möjlighet att utöva sin prövningsrätt (domstolens dom av den 2 april 1998 i mål C-367/95 P, kommissionen mot Sytraval och Brink’s France, REG 1998, s. I-1719, punkt 63, och förstainstansrättens dom av den i de förenade målen
T-25/95, T-26/95, T-30/95–T-32/95, T-34/95–T-39/95, T-42/95–T-46/95, T-48/95, T-50/95–T-65/95, T-68/95–T-71/95, T-87/95, T-88/95, T-103/95 och T-104/95, Cimenteries CBR m.fl. mot kommissionen, REG 2000, s. II-491
, punkt 4725). Frågan huruvida motiveringen uppfyller kraven i artikel 253 EG ska bedömas i förhållande till rättsaktens beskaffenhet och i vilket sammanhang den har antagits (domstolens dom av den i mål
C-22/94, Irish Farmers Association m.fl., REG 1997, s. I-1809
, punkt 39).
Härav följer att avsaknad av eller otillräcklig motivering utgör en grund beträffande åsidosättande av väsentliga formföreskrifter, som är helt och hållet skild från grunden beträffande riktigheten av motiveringen till beslutet, vilken ska prövas i samband med bedömningen av huruvida beslutet är välgrundat (förstainstansrättens dom av den 14 maj 1998 i mål
T-310/94, Gruber + Weber mot kommissionen, REG 1998, s. II-1043
, punkt 41, och i mål T-311/94, BPB de Eendracht mot kommissionen, REG 1998, s. II-1129, punkt 66).
Förstainstansrätten konstaterar i förevarande mål att kommissionens resonemang klart och tydligt framgår av lydelsen i skäl 69 och följande skäl i det angripna beslutet.
I de ovannämnda skälen angav kommissionen nämligen för vart och ett av åtagandena vilket innehåll detta hade och hur det påverkade Toll Collect eller de trafiktelematiktjänster som tillhandahölls genom Toll Collect. Efter att ha gjort en helhetsbedömning av åtagandena drog kommissionen slutsatsen att dessa var tillräckliga för att förhindra att DaimlerChrysler genom Toll Collect skulle få en dominerande ställning på marknaden för trafiktelematiksystem i Tyskland.
Såsom framgår ovan av punkt 119 och följande punkter har förstainstansrätten med ledning av de olika ovannämnda skälen haft möjlighet att utöva sin prövningsrätt med anledning av att Qualcomm har bestritt att dessa skäl är välgrundade. Kommissionen kan därför inte anses ha begränsat sig till att göra kategoriska uttalanden och de motsägelser som Qualcomm har angett kan inte anses vara sådana att motiveringen blir bristfällig. Qualcomm har i sin replik för övrigt medgett att kommissionens motivering inte är inkonsekvent, om åtagandet avseende GPS-gränssnittet och åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter endast syftar till att begränsa den dominerande ställningen för Toll Collect-plattformen.
I den mån Qualcomm har åberopat punkterna 197 och 203 i domen i det ovan i punkt 168 nämnda målet Schneider Electric mot kommissionen samt bristande förståelse och motsägelser i kommissionens resonemang i det angripna beslutet, konstaterar förstainstansrätten slutligen att dessa omständigheter avser felaktigheter i kommissionens motivering i det angripna beslutet, vilka prövas i samband med bedömningen av huruvida beslutet är välgrundat och inte i samband med bedömningen av motiveringen (beträffande frågan huruvida beslutet är välgrundat, se ovan punkt 86 och följande punkter).
Härav följer att talan inte kan vinna bifall på grunden avseende bristande motivering.
Av vad anförts följer att Qualcomms talan ska ogillas.
Rättegångskostnader
Enligt artikel 87.2 i rättegångsreglerna ska tappande part förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna, om detta har yrkats.
Kommissionen har yrkat att Qualcomm ska förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna. Eftersom Qualcomm har tappat målet, ska kommissionens yrkande bifallas.
Deutsche Telekom, Daimler och Daimler Financial Services, som endast har instämt i kommissionens yrkanden, men inte uttryckligen har yrkat att Qualcomm ska förpliktas att ersätta deras rättegångskostnader, ska bära sina rättegångskostnader.
Enligt artikel 87.4 första stycket i rättegångsreglerna ska de medlemsstater som har intervenerat bära sina rättegångskostnader. Följaktligen ska Förbundsrepubliken Tyskland bära sin rättegångskostnad.

Mot denna bakgrund beslutar
FÖRSTAINSTANSRÄTTEN (tredje avdelningen)
följande:

1)
Talan ogillas.

2)
Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV ska bära sin rättegångskostnad och ersätta kommissionens rättegångskostnad.

3)
Förbundsrepubliken Tyskland ska bära sin rättegångskostnad.

4)
Deutsche Telekom AG, Daimler AG och Daimler Financial Services AG ska bära sina rättegångskostnader.

Azizi
Cremona
Frimodt Nielsen
Avkunnad vid offentligt sammanträde i Luxemburg den 19 juni 2009.
Underskrifter
Innehållsförteckning

Tillämpliga bestämmelser

Bakgrund till tvisten

Förfarandet

Parternas yrkanden

Rättslig bedömning

I — Upptagande till sakprövning

A — Parternas argument

1. Kommissionens och Förbundsrepubliken Tysklands argument

a) Huruvida det angripna beslutet delgetts

b) Sökandens kännedom om beslutet

2. Qualcomms argument

B — Förstainstansrättens bedömning

1. Inledande synpunkter

2. Offentliggörandet eller delgivningen av det angripna beslutet

3. Kännedomen om det angripna beslutet

4. Slutsats

II — Prövning i sak

A — Inledning

B — Den första grunden: Huruvida bedömningen varit uppenbart oriktig, omständigheterna fastslagits felaktigt och resonemanget motsägelsefullt med avseende på lämpligheten i åtagandena för att lösa konkurrensproblemen på den ifrågavarande marknaden

1. Parternas argument

a) Qualcomms argument

— Inledning

— Åtagandet avseende GPS-gränssnittet

— Åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter

— Huruvida de argument som kommissionen har anfört under det rättsliga förfarandet saknar grund

b) Kommissionens och Förbundsrepubliken Tysklands argument

2. Förstainstansrättens bedömning

a) Inledning

b) Principiella överväganden

c) Kommissionens bedömning av koncentrationen och åtagandena

d) Kriteriet för bedömning av åtagandena

e) Åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter och åtagandet avseende GPS-gränssnittet

Inledning

Åtagandet avseende modulen för uppbörd av vägavgifter

— Inledning

— Den fördel det innebär att de inbyggda Toll Collect-enheterna är kostnadsfria

— Huruvida ytterligare kostnader föreligger

— Huruvida lastbilstillverkarna utvecklar telematikterminaler med inbyggda vägavgiftsfunktioner

— Slutsats

Åtagandet avseende GPS-gränssnittet

C — Den andra grunden: Huruvida maktmissbruk förelegat

1. Parternas argument

2. Förstainstansrättens bedömning

D — Den tredje grunden: Huruvida motiveringen varit bristfällig

1. Parternas argument

2. Förstainstansrättens bedömning

Rättegångskostnader
(
*1
)	Rättegångsspråk: engelska.