CELEX: 62009CJ0382
Yhteinen tullitariffi
Tariffiluokittelu
Yhdistetty nimikkeistö
73 ryhmä
Teräksestä valmistettu säikeislanka, köysi ja kaapeli
Nimike 7312
Taric-koodi
Virhe tariffiluokittelussa
Tavaroiden luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen
Asetus (EY) N:o 384/96
Polkumyyntitullut
Sakko, jonka määrä vastaa polkumyyntitullien kokonaismäärää

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen
(ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) 2 artiklalla käyttöön otetun Euroopan yhteisöjen yhtenäistetyn tullitariffin (jäljempänä
Taric) ja polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22.12.1995 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (EYVL 1996, L 56, s. 1) tulkintaa.
Ennakkoratkaisupyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Latvian oikeuden mukaan perustettu yhtiö Stils Met SIA (jäljempänä
Stils Met) ja Valsts ieņēmumu dienests (valtion tuloista vastaava viranomainen, jäljempänä Dienests) ja joka koskee Ukrainasta
peräisin olevien teräskaapeleiden tuontia toukokuun 2004 ja syyskuun 2005 välisenä aikana.

Asiaa koskevat oikeussäännöt

Yhteisön säännöstö
Tullisäännöstö
Asetuksen N:o 2658/87, sellaisena kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000 (EYVL
L 28, s. 16; jäljempänä asetus N:o 2658/87), 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.      Komissio vahvistaa tavaranimikkeistön, jäljempänä ’yhdistetty nimikkeistö’ – – joka vastaa sekä yhteisen tullitariffin ja
yhteisön ulkomaankaupan tilastoinnin että muiden tavaroiden tuontiin tai vientiin liittyvien yhteisön politiikkojen tarpeita.
2.      Yhdistettyyn nimikkeistöön sisältyvät:
a)       [harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevalla kansainvälisellä sopimuksella käyttöönotettu] harmonoidun järjestelmän
nimikkeistö;
b)      yhteisön tähän nimikkeistöön tekemät alajaot, joita kutsutaan ’CN-alanimikkeiksi’, kun näille on vahvistettu erilliset tullien
määrät;
c)       johdantomääräykset, jaksojen tai ryhmien lisähuomautukset sekä CN-alanimikkeisiin liittyvät alaviitteet.
3.      Yhdistetty nimikkeistö on liitteenä I. – –
– –”
Asetuksen N:o 2658/87 2 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Komissio vahvistaa [Taricin], joka vastaa yhteisen tullitariffin, ulkomaankaupan tilastoinnin ja yhteisön kauppa- ja maatalouspolitiikan
sekä tavaroiden tuontiin tai vientiin liittyvien muiden politiikkojen tarpeita.
Tariffi perustuu yhdistettyyn nimikkeistöön, ja siihen sisältyvät:
a)       tällä asetuksella säädetyt toimenpiteet;
b)       ’Taric-alanimikkeiksi’ kutsutut täydentävät yhteisön alajaot, joita tarvitaan liitteessä II lueteltujen yhteisön erityistoimenpiteiden
täytäntöön panemiseksi;
c)       kaikki muut 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen Taric-koodien ja -lisäkoodien soveltamisessa tai hallinnossa tarvittavat
tiedot;
d)       tullien ja muiden viennistä tai tuonnista kannettavien maksujen määrät, erityisesti vapautukset tulleista ja tiettyjen tavaroiden
tuonnissa tai viennissä sovellettavat etuustullit;
e)       liitteessä II esitetyt, tiettyjen tavaroiden tuonnissa ja viennissä sovellettavat toimenpiteet.”
Mainitun asetuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1. Kukin CN-alanimike on varustettu kahdeksannumeroisella numerokoodilla, jonka:
a)       kuusi ensimmäistä numeroa ovat harmonoidun järjestelmän nimikkeistön nimikkeiden ja alanimikkeiden numerokoodeja;
b)       seitsemäs ja kahdeksas numero yksilöivät [1 artiklassa säädetyn tavaroiden yhdistetyn nimikkeistön] alanimikkeet.
– –
2. [Taricin] alanimikkeitä yksilöivät yhdeksäs ja kymmenes numero, jotka 1 kohdassa tarkoitettujen koodinumeroiden kanssa
muodostavat [Taricin] koodinumerot. – –”
Saman asetuksen 6 artiklassa säädetään, että komissio huolehtii Taricin vahvistamisesta, ajan tasalla pitämisestä, hallinnosta
ja levityksestä.
Asetuksen N:o 2658/87 liitteen I, sellaisena kuin se on muutettuna 11.9.2003 annetulla komission asetuksella N:o 1789/2003
(EUVL L 281, s. 1), muodostavan tässä asiassa sovellettavan yhdistetyn nimikkeistön ensimmäiseen osaan sisältyy joukko johdantomääräyksiä.
Tämän osan yleissääntöjä koskevassa I osastossa on A jakso, jonka otsikkona on ”Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt”
ja jossa säädetään seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1. Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy
nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista
muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa sisältää XV jakson, jonka otsikkona on ”Epäjalot metallit ja epäjaloista metalleista valmistetut
tavarat”. Tässä jaksossa on muun muassa 73 ryhmä, jonka otsikkona on ”Rauta- ja terästavarat”.
Yhdistetyn nimikkeistön nimike 7312 jakautuu seuraaviin alanimikkeisiin:
CN-koodi
Tavaran kuvaus
Säikeislanka, köysi, kaapeli, punottu nauha, silmukat ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, ilman sähköeristystä:
7312 10
− säikeislanka, köysi ja kaapeli:
7312 10 10
− − joissa on liitos- ja muita osia tai jotka ovat tavaroiksi sovitetut, siviili-ilma-aluksissa käytettävät
− − muut:
7312 10 30
− − − ruostumatonta terästä
− − − muut, poikkileikkauksen suurin läpimitta:
− − − − enintään 3 mm:
– –
– –
7312 10 59
– –
− − − − suurempi kuin 3 mm:
− − − − − säikeislanka:
– –
– –
7312 10 79
– –
− − − − − köysi ja kaapeli (myös lukitut köydet):
− − − − − − pinnoittamaton tai ainoastaan sinkillä pinnoitettu (ei pleteroitu), poikkileikkauksen suurin läpimitta:
7312 10 82
− − − − − − − suurempi kuin 3 mm mutta enintään 12 mm
7312 10 84
− − − − − − − suurempi kuin 12 mm mutta enintään 24 mm
7312 10 86
− − − − − − − suurempi kuin 24 mm mutta enintään 48 mm
7312 10 88
− − − − − − − suurempi kuin 48 mm
7312 10 99
– –
− − − − − − muut
– –
Yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmän 1 huomautuksessa todetaan seuraavaa:
”Tässä ryhmässä ja tämän huomautuksen d, e ja f alakohdan osalta kaikkialla [yhdistetyssä] nimikkeistössä tarkoitetaan ilmaisulla:
– –
d)       ’teräs’
rautapohjaisia aineita, muita kuin nimikkeeseen 7203 [johon kuuluvat rautamalmista suoraan pelkistämällä saadut rautapohjaiset
tuotteet sekä muut huokoiset rautapohjaiset tuotteet, säännöttöminä kappaleina, pelletteinä tai niiden kaltaisessa muodossa;
rauta, jonka puhtaus on vähintään 99,94 painoprosenttia, säännöttöminä kappaleina, pelletteinä tai niiden kaltaisessa muodossa]
kuuluvia, jotka käytännössä (tiettyjä valukappaleen muotoon tuotettuja lukuun ottamatta) soveltuvat muokattaviksi ja joissa
on enintään 2 painoprosenttia hiiltä. Kromiteräksessä hiilipitoisuus voi kuitenkin olla suurempi;
e)       ’ruostumaton teräs’
seosterästä, jossa on enintään 1,2 painoprosenttia hiiltä ja vähintään 10,5 painoprosenttia kromia ja jossa voi lisäksi olla
muita aineita;
f)       ’muu seosteräs’
terästä, joka ei vastaa ruostumattoman teräksen määritelmää ja jossa on painosta yhtä tai useampaa seuraavista aineista:
–       vähintään 0,3 prosenttia alumiinia
–       vähintään 0,0008 prosenttia booria
–       vähintään 0,3 prosenttia kromia
–       vähintään 0,3 prosenttia kobolttia
–       vähintään 0,4 prosenttia kuparia
–       vähintään 0,4 prosenttia lyijyä
–       vähintään 1,65 prosenttia mangaania
–       vähintään 0,08 prosenttia molybdeenia
–       vähintään 0,3 prosenttia nikkeliä
–       vähintään 0,06 prosenttia niobiumia
–       vähintään 0,6 prosenttia piitä
–       vähintään 0,05 prosenttia titaania
–       vähintään 0,3 prosenttia volframia
–       vähintään 0,1 prosenttia vanadiinia
–       vähintään 0,05 prosenttia zirkoniumia
–       muita aineita vähintään 0,1 prosenttia kutakin (ei kuitenkaan rikkiä, fosforia, hiiltä ja typpeä);
– –”
Vuosina 2004 ja 2005 Taricissa oli yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden 7312 10 82, 7312 10 84 ja 7312 10 86 osalta seuraavat
alanimikkeet:
7312 10 82
– – – – – – – suurempi kuin 3 mm mutta enintään 12 mm
7312 10 82 11
– – – – – – – – Terästä
7312 10 82 11
– – – – – – – – – Moldovan tasavallasta peräisin olevat
7312 10 82 12
– – – – – – – – – Marokosta peräisin olevat
7312 10 82 19
– – – – – – – – – muut
7312 10 82 90
– – – – – – – – muut
7312 10 84
– – – – – – – suurempi kuin 12 mm mutta enintään 24 mm
7312 10 84 11
– – – – – – – – Terästä
7312 10 84 11
– – – – – – – – – Moldovan tasavallasta peräisin olevat
7312 10 84 12
– – – – – – – – – Marokosta peräisin olevat
7312 10 84 19
– – – – – – – – – muut
7312 10 84 90
– – – – – – – – muut
7312 10 86
– – – – – – – suurempi kuin 24 mm mutta enintään 48 mm
7312 10 86 11
– – – – – – – – Terästä
7312 10 86 11
– – – – – – – – – Moldovan tasavallasta peräisin olevat
7312 10 86 12
– – – – – – – – – Marokosta peräisin olevat
7312 10 86 19
– – – – – – – – – muut
7312 10 86 90
– – – – – – – – muut
Asetuksen N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 7.9.2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1810/2004
(EUVL L 327, s. 1), oleva yhdistetty nimikkeistö on samanlainen kuin tässä asiassa sovellettava yhdistetty nimikkeistö kaikkien
tämän tuomion 7–11 kohdassa mainittujen säännösten osalta.
Polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskeva säännöstö
Pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikana säännökset, joilla säänneltiin Euroopan unionin soveltamia polkumyynnin vastaisia
toimenpiteitä, sisältyivät asetukseen N:o 384/96.
Asetuksen N:o 384/96 14 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Väliaikaiset tai lopulliset polkumyyntitullit otetaan käyttöön asetuksella, ja jäsenvaltiot kantavat ne muodon, määrän ja
muiden tekijöiden perusteella, jotka vahvistetaan asetuksessa, jolla ne otetaan käyttöön. Lisäksi nämä tullit kannetaan riippumatta
tuontia tavallisesti koskevista tulleista, veroista ja muista maksuista. Mihinkään tuotteeseen ei voida samanaikaisesti soveltaa
sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituen myöntämisestä aiheutuneen saman tilanteen korjaamiseksi.”
Lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja väliaikaisen polkumyyntitullin lopullisesta kantamisesta Kiinan kansantasavallasta,
Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa
sekä Korean tasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä 12.8.1999 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1796/1999 (EYVL L 217, s. 1) 1 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.       Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodeihin ex 7312 10 82 (Taric-koodi 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-koodi
7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-koodi 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (Taric-koodi 7312 10 88*10) ja ex 7312 10 99 (Taric-koodi
7312 10 99*10) luokiteltujen ja Kiinan kansantasavallasta, Unkarista, Intiasta, Meksikosta, Puolasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta
peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa.
– –
3.       Jollei toisin ole mainittu, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.”

Kansallinen säännöstö
Pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikana veroista ja maksuista annetun lain (likums ”Par nodokļiem un nodevām”; Latvijas Vēstnesis,
1995, nro 26) 32 §:n, jonka otsikkona oli ”Vastuu liian alhaisen veron perusteen ilmoittamisen johdosta”, 1 ja 2 momentissa
säädettiin seuraavaa:
”1)       Jos veronmaksuvelvollinen verolain vaatimusten vastaisesti ilmoittaa veroviranomaiselle tehdyssä veroilmoituksessa liian alhaisen
veron perusteen, veroviranomainen laskee maksamatta jääneen veron määrän ja asettaa lisäksi tätä määrää vastaavan sakon, jos
erityisessä verolaissa ei säädetä muusta sakon määrästä.
2)      Sakkoa ei määrätä, jos seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät:
–      1)      Veronmaksuvelvollinen on tehnyt veroilmoituksen korjauksen tai täydentänyt sitä (todisteineen) ennen hallinnollisen tarkastuksen
alkua.
–      2)      Veronmaksuvelvollinen on veroilmoituksen korjausta seuraavien viiden arkipäivän kuluessa maksanut maksamatta olevan veron
määrän ja pääasiallisen verovelan korotuksen sekä viivästyskoron, jota lasketaan veroilmoituksen korjauksen tai sen täydentämisen
(todisteineen) tekopäivään asti.”

Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
Stils Met toi toukokuun 2004 ja syyskuun 2005 välisenä aikana Ukrainasta teräskaapeleita luovuttaakseen ne vapaaseen liikkeeseen
Latviassa. Tavarat ilmoitettiin kuuluviksi Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 ja 7312 10 86 90.
Dienests katsoi suorittamansa tarkastuksen johdosta, että kyseessä olevat tavarat olivat terästä ja että kun otettiin huomioon
niiden poikkileikkauksen läpimitta ja alkuperä, mainitut tavarat kuuluivat Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 19, 7312 10 84
19 ja 7312 10 86 19.
Tämän johdosta Dienests vaati 20.6.2006 tekemällään päätöksellä Stils Metiä maksamaan valtiolle 485 286,58 Latvian latia (LVL)
(noin 697 356 euroa), joka koostui 205 629,87 LVL:n suuruisista polkumyyntitulleista, 37 013,42 LVL:n suuruisesta arvonlisäverosta
ja maksamatta olevan kokonaismäärän suuruisesta sakosta, jonka määrä oli täten 242 643,29 LVL.
Stils Met nosti tästä päätöksestä kumoamiskanteen. Se väitti muun muassa, että se oli tuotteita ilmoittaessaan esittänyt valmistajan
laboratorion myöntämän todistuksen, jossa ilmoituksen antajalle ja tulliviranomaisille selvitettiin tuotteiden kemiallinen
koostumus ja erityisesti ne seikat, joilla osoitetaan, että tuotteet vastasivat kuvausta ”muu seosteräs” yhdistetyn nimikkeistön
72 ryhmän 1 huomautuksen f alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
Stils Met väitti myös, että vaikka Dienests olisi kaikesta huolimatta luokitellut kyseessä olevat tuotteet oikein, sillä ei
kuitenkaan ollut oikeutta määrätä Stils Metille sakkoja kansallisen säännöstön mukaisesti.
Administratīvā rajona tiesa (ensimmäisen asteen hallintotuomioistuin) hyväksyi Stils Metin kanteen ja kumosi Dienestsin päätöksen
4.10.2007 antamallaan tuomiolla. Tarkistettuaan kyseessä olevien tuotteiden kemiallista koostumusta koskevat tiedot mainittu
tuomioistuin katsoi, että Dienestsilla ei ollut riittävää näyttöä siitä, että näitä tuotteita olisi pidettävä teräksenä yhdistetyn
nimikkeistön 72 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
Dienests valitti tästä tuomiosta Administratīvā apgabaltiesaan (alueellinen muutoksenhakutuomioistuin hallintoasioissa), joka
muutti valituksenalaista tuomiota. Ottaen huomioon yhdistetyssä nimikkeistössä olevan jaottelun yhtäältä ruostumattomasta
teräksestä valmistettuihin tuotteisiin ja toisaalta raudasta tai teräksestä valmistettuihin tuotteisiin tämä tuomioistuin
katsoi, että yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 7312 10 82, 7312 10 84 ja 7312 10 86 perustuvissa Taric-alanimikkeissä
luokka ”teräs” kattaa terästuotteet lukuun ottamatta ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tuotteita, näiden kemiallisesta
koostumuksesta riippumatta, kun taas luokka ”muut” kattaa tuotteet, jotka eivät ole terästä, eli siis raudasta valmistetut
tuotteet.
Stils Met teki valituksen johdosta annetusta tuomiosta kassaatiovalituksen Augstākās Tiesas Senātsiin (ylimmän asteen tuomioistuin).
Stils Metin mukaan asiassa on selvitettävä yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmän 1 huomautuksen perusteella se, mihin luokkaan
– d) ”teräs”, e) ”ruostumaton teräs” vai f) ”muu seosteräs” – pääasiassa kyseessä olevat tuotteet kuuluvat. Se toteaa, että
jos tiedot näiden tuotteiden kemiallisesta koostumuksesta eivät ole riittäviä sen osoittamiseksi, että ne koostuvat ”muusta
seosteräksestä”, ne on luokiteltava Taric-alanimikkeisiin, jotka vastaavat terästuotteita, eli alanimikkeisiin, joiden koodi
päättyy numeroon 11, kuten Dienests on tehnyt. Jos sitä vastoin nämä tiedot ovat riittäviä sen osoittamiseksi, että tuotteet
koostuvat ”muusta seosteräksestä”, ne on luokiteltava Taric-alanimikkeisiin, jotka vastaavat muusta kuin teräksestä valmistettuja
tuotteita, eli alanimikkeisiin, joiden koodi päättyy numeroon 90.
Stils Met väittää lisäksi, että polkumyyntitulleja ei voida pitää veroista ja maksuista annetussa laissa tarkoitettuina veroina
tai maksuina, ja täten tässä laissa säädettyjä sakkoja ei voida soveltaa pääasiaan.
Koska Augstākās tiesas Senāts katsoi, että sen käsiteltävänä olevan asian ratkaisu riippuu asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön
tulkinnasta, se päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Onko Taric-koodeja 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 ja 7312 10 86 19 tulkittava siten, että poikkileikkauksensa osalta säädettyä
läpimittaa vastaavat terästavarat – muun muassa seosteräksestä (mutta ei ruostumattomasta teräksestä) valmistetut pinnoittamattomat
tai pelkästään sinkillä pinnoitetut säikeislangat, köydet ja kaapelit – joita ei ole tuotu Moldovasta tai Marokosta, oli luokiteltava
näihin koodeihin vuosina 2004 ja 2005 niiden kemiallisesta koostumuksesta riippumatta?
2)      Onko – – asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä – – sakon – – jonka määrä vastaa
kyseisen [jäsenvaltion] lainsäädännössä (Latvian veroja ja maksuja koskevan lain 32 §:n 2 momentti) säädettyjen polkumyyntitullien
kokonaismäärää, määräämiselle verolainsäädännön rikkomisen johdosta?”

Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu

Ensimmäinen kysymys
Ensimmäisellä kysymyksellään kansallinen tuomioistuin pyrkii selvittämään, onko Taricia tulkittava siten, että pääasiassa
kyseessä olevien kaltaiset, pinnoittamattomat tai pelkästään sinkillä pinnoitetut muusta kuin ruostumattomasta teräksestä
valmistetut teräsköydet ja -kaapelit, joiden poikkileikkauksen läpimitta enimmillään on suurempi kuin 3 mm mutta enintään
48 mm ja jotka eivät ole peräisin Moldovasta tai Marokosta, oli vuosina 2004 ja 2005 luokiteltava Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 19,
7312 10 84 19 tai 7312 10 86 19, vai siten, että ne oli luokiteltava Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 tai
7312 10 86 90.
Aluksi on muistutettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden
tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet
ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautusten
tekstissä (ks. mm. asia C-173/08, Kloosterboer Sevices, tuomio 18.6.2009, Kok., s. I-5347, 24 kohta).
Esillä olevassa asiassa on selvää, että pääasiassa kyseessä olevat tavarat kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen
7312 10 82, 7312 10 84 tai 7312 10 86 poikkileikkauksensa läpimitan mukaan. Näiden alanimikkeiden sanamuodon mukaisesti niihin
kuuluvat raudasta tai muusta teräksestä kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut pinnoittamattomat tai ainoastaan sinkillä
pinnoitetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen läpimitta on suurempi kuin 3 mm mutta enintään 48 mm. Taricissa tällaiset
tuotteet on jaoteltu tuoteluokkiin ”teräs” (Taric-alanimikkeet 7312 10 82 11, 7312 10 84 11 tai 7312 10 86 11) ja ”muut” (Taric-alanimikkeet
7312 10 82 90, 7312 10 84 90 tai 7312 10 86 90).
Stils Met väittää, että asiassa on yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmän 1 huomautusta soveltamalla selvitettävä, kuuluvatko pääasiassa
kyseessä olevat köydet ja kaapelit luokkaan ”teräs”, ”ruostumaton teräs” vai ”muu seosteräs”. Jos näin ollen tiedot kyseessä
olevien tavaroiden kemiallisesta koostumuksesta ovat riittäviä sen osoittamiseksi, että tavarat ovat ”muuta seosterästä”,
ne on luokiteltava Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 tai 7312 10 86 90 niiden poikkileikkauksen enimmäisläpimitan
mukaisesti.
Dienests, Latvian hallitus ja komissio puolestaan väittävät, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset seosteräksestä valmistetut
köydet ja kaapelit on luokiteltava Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 tai 7312 10 86 19. Ne väittävät tältä
osin, että vaikka ruostumattomasta teräksestä valmistetuille tavaroille on osoitettu erillinen yhdistetyn nimikkeistön koodi,
Taric-alanimikkeissä 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 ja 7312 10 86 19 ei erotella tavaroita mitenkään terästyypin mukaan, joten
nämä alanimikkeet kattavat sekä seosteräksen että seostamattoman teräksen. Kun sitä vastoin otetaan huomioon nimikkeen 7312
kuvaus ja rakenne, rautatuotteet – toisin sanottuna muut kuin terästuotteet – on luokiteltava Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 90,
7312 10 84 90 ja 7312 10 86 90.
Aluksi on muistutettava, että yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 7312 sanamuodon mukaan tähän nimikkeeseen kuuluvat ”säikeislanka,
köysi, kaapeli, punottu nauha, silmukat ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, ilman sähköeristystä”. Yhdistetyssä
nimikkeistössä mainitaan alanimikkeessä 7312 10 30 säikeislanka, köysi ja kaapeli ”ruostumatonta terästä” ja tätä seuraavissa
alanimikkeissä ”muut” säikeislangat, köydet ja kaapelit. Tämän johdosta ruostumattomasta teräksestä valmistettu säikeislanka,
köysi ja kaapeli kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 7312 10 30, ja raudasta tai muusta teräksestä kuin ruostumattomasta
teräksestä valmistettu säikeislanka, köysi ja kaapeli kuuluvat sitä seuraaviin alanimikkeisiin.
Täten alanimikkeisiin 7312 10 82, 7312 10 84 tai 7312 10 86 kuuluvat raudasta tai muusta teräksestä kuin ruostumattomasta
teräksestä valmistetut pinnoittamattomat tai ainoastaan sinkillä pinnoitetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen
läpimitta enimmillään on suurempi kuin 3 mm mutta enintään 48 mm.
Tämän johdosta Taric-koodit 7312 10 82 11, 7312 10 84 11 ja 7312 10 86 11 vastaavat muusta teräksestä kuin ruostumattomasta
teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita. Asiaa koskevien Taric-alanimikkeiden rakenteesta ja sanamuodosta ilmenee lisäksi,
että Taric-koodit 7312 10 82 11 (Moldovan tasavallasta peräisin olevat tavarat), 7312 10 82 12 (Marokosta peräisin olevat
tavarat) ja 7312 10 82 19 (muut) on jaoteltu muusta teräksestä kuin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen köysien ja
kaapeleiden maantieteellisen alkuperän perusteella. Sama pätee Taric-koodeihin, joita sovelletaan yhdistetyn nimikkeistön
alanimikkeissä 7312 10 84 ja 7312 10 86 tarkoitettuihin köysiin ja kaapeleihin. Tämän johdosta Taric-koodeihin 7312 10 82 19,
7312 10 84 19 ja 7312 10 86 19 kuuluvat muusta teräksestä kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut pinnoittamattomat tai
ainoastaan sinkillä pinnoitetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen läpimitta on suurempi kuin 3 mm mutta enintään
48 mm ja jotka ovat peräisin muista maista kuin Moldovasta tai Marokosta.
Taricin rakenteesta ilmenee myös, että Taric-koodit 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 tai 7312 10 86 90 vastaavat pinnoittamattomia
tai ainoastaan sinkillä pinnoitettuja köysiä ja kaapeleita, joiden poikkileikkauksen läpimitta on suurempi kuin 3 mm mutta
enintään 48 mm ja jotka on valmistettu muusta kuin teräksestä eli jotka toisin sanottuna ovat rautaa.
On myös muistettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sekä yhteisen tullitariffin ryhmiä edeltävät huomautukset että
tulliyhteistyöneuvoston nimikkeistön selitykset ovat merkittäviä keinoja tämän tariffin yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi,
ja niitä voidaan sellaisinaan pitää pätevinä tulkintavälineinä (ks. mm. asia C-338/95, Wiener SI, tuomio 20.11.1997, Kok.,
s. I-6495, 11 kohta ja asia C-276/00, Turbon International, tuomio 7.2.2002, Kok., s. I-1389, 22 kohta).
Esillä olevassa asiassa yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmän 1 huomautuksessa täsmennetään, mitä tarkoitetaan teräksellä, ruostumattomalla
teräksellä ja muilla seosteräksillä. Tämän huomautuksen sanamuodosta ilmenee, että nämä määritelmät pätevät koko yhdistetyssä
nimikkeistössä, eli siis myös sen 73 ryhmässä. Samaisen huomautuksen d alakohdassa esitetään ”teräksen” yleinen määritelmä.
Huomautuksen e alakohdassa määritelty ”ruostumaton teräs” ja f alakohdassa määritelty ”muu seosteräs” ovat erityisiä teräsluokkia,
ja niiden on täten katsottava kuuluvan yleisluokan ”teräs” piiriin.
Kun otetaan huomioon nämä määritelmät pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten teräsköysien ja -kaapeleiden luokittelemiseksi,
yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmän 1 huomautuksen e alakohdassa tarkoitetusta ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet
ja kaapelit kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 7312 10 30. Koska sen sijaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä
7312 ei erotella teräsköysiä ja -kaapeleita edellä mainitun huomautuksen f alakohdassa tarkoitetusta ”muusta seosteräksestä”
valmistetuista köysistä ja kaapeleista, on katsottava, että muusta teräksestä kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut
pinnoittamattomat tai ainoastaan sinkillä pinnoitetut köydet ja kaapelit, jotka ovat peräisin muista maista kuin Moldovasta
tai Marokosta, kuuluvat Taric-alanimikkeisiin 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 tai 7312 10 86 19 niiden poikkileikkauksen läpimitan
mukaisesti.
Kaiken edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava niin, että Taricin vuosina 2004 ja 2005 sovellettua
versiota on tulkittava siten, että pinnoittamattomat tai pelkästään sinkillä pinnoitetut muusta kuin ruostumattomasta teräksestä
valmistetut teräsköydet ja -kaapelit, joiden poikkileikkauksen läpimitta enimmillään on suurempi kuin 3 mm mutta enintään
48 mm ja jotka eivät ole peräisin Moldovasta tai Marokosta, kuuluvat Taric-koodeihin 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 tai 7312 10 86
19 niiden poikkileikkauksen läpimitan mukaisesti.

Toinen kysymys
Toisella kysymyksellään kansallinen tuomioistuin pyrkii selvittämään, onko asetuksen N:o 384/96 14 artiklan 1 kohtaa tulkittava
siten, että se on esteenä jäsenvaltion säännöstölle, jossa säädetään, että jos unionin tullialueelle tuodun tavaran tariffiluokittelussa
on tehty virhe, tämän johdosta määrätään sakko, jonka määrä vastaa tavaran oikean tariffiluokittelun mukaisten polkumyyntitullien
kokonaismäärää.
Aluksi on muistutettava, että asetuksen N:o 384/96 14 artiklan 1 kohdan mukaan polkumyyntitullit otetaan käyttöön asetuksella,
ja jäsenvaltiot kantavat ne muodon, määrän ja muiden tekijöiden perusteella, jotka vahvistetaan asetuksessa, jolla ne otetaan
käyttöön. Esillä olevassa asiassa asetuksessa N:o 1796/1999 ei säädetä seuraamuksista mainitun asetuksen säännösten rikkomisen
johdosta.
Viimeksi mainitun asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa säädetään tosin, että jollei toisin ole mainittu, sovelletaan voimassa olevia
tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. On kuitenkin todettava, ettei myöskään näissä säännöksissä ja määräyksissä säädetä
seuraamuksista, joita määrätään, jos unionin tullialueelle tuotujen tavaroiden tariffiluokittelussa on tehty virhe.
Tältä osin on muistutettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun unionin oikeudessa ei ole säädetty erityistä
seuraamusta sen säännösten rikkomisesta tai siinä viitataan tältä osin kansallisiin säännöksiin, EY 10 artiklassa velvoitetaan
jäsenvaltiot toteuttamaan kaikki toimenpiteet, jotka ovat aiheellisia unionin oikeuden tehokkaan vaikutuksen varmistamiseksi.
Vaikka niille näin ollen varataan täysi harkintavalta seuraamusten valinnassa, niiden on valvottava, että unionin oikeuden
rikkominen sanktioidaan perusteiltaan ja menettelyltään vastaavalla tavalla kuin kansallisen oikeuden vastaavanlaatuinen ja
vakavuudeltaan samanlainen rikkominen ja että seuraamus on joka tapauksessa tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava (ks. asia
C-36/94, Siesse, tuomio 26.10.1995, Kok., s. I-3573, 20 kohta ja asia C-91/02, Hannl-Hofstetter, tuomio 16.10.2003, Kok.,
s. I-12077, 17 kohta).
Edellä mainitusta seuraa, että jäsenvaltiot voivat valita toimenpiteet, joita ne pitävät asianmukaisina asetuksen N:o 1796/1999
säännösten rikkomistapauksissa. Niiden on kuitenkin tätä toimivaltaansa käyttäessään noudatettava unionin oikeutta ja sen
yleisiä periaatteita ja näin ollen myös suhteellisuusperiaatetta (ks. analogisesti em. asia Siesse, tuomion 21 kohta; asia
C-213/99, de Andrade, tuomio 7.12.2000, Kok., s. I-11083, 20 kohta ja em. asia Hannl-Hofstetter, tuomion 18 kohta).
Lähtökohtaisesti pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sakko, jolla pyritään varmistamaan se, että veronmaksuvelvolliset noudattavat
veroilmoituksiin liittyviä velvoitteitaan, ei selvästikään ole unionin oikeuden vastainen. Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisella
säännöksellä voidaan todella kannustaa taloudellisia toimijoita jättämään toimivaltaisille kansallisille viranomaisille ilmoitukset,
jotka ovat sovellettavan säännöstön mukaisia, mukaan luettuna unionin tullisäännöstö ja unionin asetuksilla toteutetut polkumyynnin
vastaiset toimenpiteet. Jos tällaista toimenpidettä ei ole toteutettu, polkumyyntitullien soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden
tariffiluokittelussa tehdyistä virheistä ei loppujen lopuksi aiheutuisi kyseisille taloudellisille toimijoille mitään seurauksia.
Sakon määrästä on todettava, että se on tämän tuomion 44 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaisesti määritettävä vastaavalla
tavalla kuin kansallisen oikeuden vastaavanlaatuisessa ja vakavuudeltaan samanlaisessa rikkomisessa. Vaikka pääasiassa kyseessä
oleva kansallinen säännöstö sanamuotonsa puolesta vaikuttaa ensi näkemältä täyttävän tämän edellytyksen, kansallisen tuomioistuimen
on kuitenkin arvioitava, onko pääasiassa kyseessä oleva sakko todella edellä mainittujen periaatteiden mukainen.
Edellä esitetyillä perusteilla toiseen kysymykseen on vastattava niin, että asetuksen N:o 384/96 14 artiklan 1 kohtaa on tulkittava
siten, ettei se ole esteenä jäsenvaltion säännöstölle, jossa säädetään, että jos unionin tullialueelle tuodun tavaran tariffiluokittelussa
on tehty virhe, tämän johdosta määrätään sakko, jonka määrä vastaa sovellettavien polkumyyntitullien kokonaismäärää, kunhan
tämän sakon määrä on määritetty vastaavalla tavalla kuin kansallisen oikeuden vastaavanlaatuisessa ja vakavuudeltaan samanlaisessa
rikkomisessa ja kunhan tämän määrittämistavan johdosta seuraamus on tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava, minkä arvioiminen
on kansallisen tuomioistuimen tehtävä.

Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä
olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle,
ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (viides jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87, sellaisena
kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000, 2 artiklalla käyttöön otettua Euroopan
yhteisöjen yhtenäistetyn tullitariffin vuosina 2004 ja 2005 sovellettua versiota on tulkittava siten, että pinnoittamattomat
tai pelkästään sinkillä pinnoitetut muusta kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut teräsköydet ja -kaapelit, joiden poikkileikkauksen
läpimitta enimmillään on suurempi kuin 3 mm mutta enintään 48 mm ja jotka eivät ole peräisin Moldovasta tai Marokosta, kuuluvat
Taric-koodeihin 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 tai 7312 10 86 19 niiden poikkileikkauksen läpimitan mukaisesti.
2)
Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22.12.1995 annetun neuvoston
asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, ettei se ole esteenä jäsenvaltion säännöstölle, jossa
säädetään, että jos unionin tullialueelle tuodun tavaran tariffiluokittelussa on tehty virhe, tämän johdosta määrätään sakko,
jonka määrä vastaa sovellettavien polkumyyntitullien kokonaismäärää, kunhan tämän sakon määrä on määritetty vastaavalla tavalla
kuin kansallisen oikeuden vastaavanlaatuisessa ja vakavuudeltaan samanlaisessa rikkomisessa ja kunhan tämän määrittämistavan
johdosta seuraamus on tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava, minkä arvioiminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä.
Allekirjoitukset
*
Oikeudenkäyntikieli: latvia.