CELEX: 62007CJ0473
Tarša ir teršalai
Direktyva 96/61/EB
I priedas
6.6 punkto a papunktis
Intensyvus paukščių auginimas
Apibrėžimas
"Paukščių" sąvoka
Maksimalus gyvūnų skaičius įrenginyje

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvos 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (
OL L 257
, 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 3 t., p. 80–94), iš dalies pakeistos 2003 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (
OL L 284
, 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 447–499, toliau – Direktyva 96/61), I priedo 6.6 punkto a papunkčio išaiškinimu.
Šį prašymą pateikė
Conseil d’État
, nagrinėdama
Association nationale pour la protection des eaux et rivières-TOS
bei
Association OABA
ieškinį dėl piktnaudžiavimo įgaliojimais, kuriuo siekiama panaikinti 2005 m. rugpjūčio 10 d. Dekretą Nr. 2005–989, iš dalies keičiantį klasifikuotų įrenginių nomenklatūrą (PROL, 2005 m. rugpjūčio 13 d., 52 tekstas).
Teisinis pagrindas
Bendrijos teisės aktai
Direktyvos 96/61 1 straipsnyje nustatoma:
„Šios direktyvos tikslas yra pasiekti integruotą taršos, kurią sukelia I priede išvardytos veiklos rūšys, prevenciją ir kontrolę. Ji nustato priemones, įskaitant atliekų tvarkymo priemones, skirtas užkirsti kelią teršalų išmetimui į orą, vandenį ir žemę, kuris atsiranda dėl aukščiau nurodytos veiklos, arba, jei tai neįgyvendinama, jam mažinti siekiant aukšto aplinkos apsaugos lygio ir nepažeidžiant (1985 m. birželio 27 d. Tarybos) direktyvos 85/337/EEB (dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo) (
OL L 175
, 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 1 t., p. 248–256) ir kitų atitinkamų Bendrijos nuostatų.“
Direktyvos 96/61 2 straipsnyje nustatoma:
„Šioje direktyvoje:
<…>
3)
„įrenginys“ yra stacionarus technikos objektas, kuriame vykdoma viena arba kelios I priede išvardytų veiklos rūšių <…>;
4)
„esamas įrenginys“ reiškia veikiantį įrenginį arba pagal teisės aktus galiojusį iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos įrenginį, kuriam išduotas leidimas arba kuris, kompetentingos institucijos vertinimu, yra išsamaus prašymo leidimui gauti objektas, su sąlyga, jog toks įrenginys bus pradėtas eksploatuoti ne vėliau kaip po metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos;
<…>
9)
„leidimas“ yra rašytinis sprendimas arba jo dalis (arba keli tokie sprendimai), leidžiantis eksploatuoti visą įrenginį arba jo dalį, nustatant tam tikras sąlygas, garantuojančias, kad įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus. <…>
<…>“
Direktyvos 96/61 4 straipsnyje nurodoma:
„Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad nė vienas naujas įrenginys nebūtų eksploatuojamas be leidimo, išduodamo pagal šią direktyvą <…>“
Direktyvos 96/61 9 straipsnyje „Leidimo sąlygos“ nurodoma:
„1.   Siekdamos aukšto aplinkos apsaugos lygio saugant orą, vandenį ir žemę, valstybės narės garantuoja, kad į leidimą būtų įtraukiamos visos priemonės, reikalingos 3 ir 10 straipsnių leidimų išdavimo reikalavimams įvykdyti.
2.   Išduodant leidimą naujam įrenginiui arba esminiam jo pakeitimui, jeigu yra taikytinas Direktyvos 85/337/EEB 4 straipsnis, atsižvelgiama į visą gautą svarbią informaciją arba kokią nors padarytą išvadą pagal tos direktyvos 5, 6 ir 7 straipsnius.
3.   Į leidimą įtraukiamos teršalų išmetimo ribinės vertės, ypač teršalų, išvardytų III priede, kurie gali būti dideliais kiekiais išmetami iš atitinkamo įrenginio, atsižvelgiant į jų savybes ir į galimybę pernešti taršą iš vienos terpės į kitą (vandenį, orą ir žemę). Jeigu būtina, į leidimą įtraukiami atitinkami reikalavimai dirvožemio ir požeminių vandenų apsaugai užtikrinti ir įrenginyje susidarančių atliekų tvarkymo priemonės. Prireikus ribinės vertės gali būti pridedamos arba pakeičiamos lygiaverčiais parametrais arba techninėmis priemonėmis.
Pagal šią straipsnio dalį nustatant teršalų išmetimo ribines vertes I priedo 6.6 punkte išvardytiems įrenginiams, atsižvelgiama į praktinius sumetimus, atitinkančius šių įrenginių kategorijas.
<…>
4.   Nepažeidžiant 10 straipsnio, teršalų išmetimo ribinės vertės ir lygiaverčiai parametrai bei techninės priemonės, nurodytos šio straipsnio 3 dalyje, yra grindžiamos geriausiais prieinamais gamybos būdais, nenustatant kokio nors vieno metodo ar konkrečios technologijos, bet atsižvelgiant į atitinkamo įrenginio technines galimybes, jo geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas. Visais atvejais į leidimo sąlygas įtraukiamos nuostatos dėl tolimosios arba tarpvalstybinės taršos sumažinimo iki minimumo, kurios garantuotų aukštą aplinkos apsaugos lygį.
<…>“
Direktyvos 96/61 16 straipsnio 2 dalyje numatoma:
„Komisija organizuoja keitimąsi informacija tarp valstybių narių ir atitinkamų pramonės šakų apie geriausius prieinamus gamybos būdus, su jais susijusį monitoringą ir jų pokyčius. Komisija kas treji metai paskelbia keitimosi informacija rezultatus.“
Direktyvos 96/61 I priede nustatomos jos 1 straipsnyje nurodytų pramoninės veiklos rūšių kategorijos. Šio I priedo įžanginės dalies 2 punkte numatoma:
„Žemiau pateikti pereinamumo dydžiai nusako gamybos pajėgumus arba našumą. <…>“
Jos 6.6 punkto a papunktyje, kaip Direktyvos 96/61 1 straipsnyje nurodytų pramoninės veiklos rūšių kategorijos, taip pat nurodomi „intensyvaus paukščių <…> auginimo įrenginiai, kuriuose yra daugiau kaip <…> 40000 vietų paukščiams“.
Direktyvos 96/61 III priede „Pagrindinių teršiančių medžiagų, į kurias reikia atsižvelgti, jei jos svarbios nustatant teršalų išmetimo ribines vertes, rodyklė“ nurodomi įvairūs oro ir vandens teršalai. Be kita ko, kalbant apie orą, jame nurodomi azoto oksidai ir kiti azoto turintys junginiai bei metalai ir jų junginiai. Kalbant apie vandenį, jame konkrečiai nurodomi fosforo organiniai junginiai, metalai ir jų junginiai, medžiagos, sukeliančios eutrofizacijos procesą (ypač nitratai ir fosfatai).
Nacionalinės teisės aktai
Dekreto Nr. 2005–989, iš dalies keičiančio klasifikuotų įrenginių nomenklatūrą, I priede yra toks skyrius:
NUMERIS
SKYRIAUS PAVADINIMAS
A.D.S.
(
)
R
(
)
<…>



Paukščiai, medžiojamieji paukščiai (su auginimu, pardavimu ir pan. susijusi veikla), išskyrus tam tikras veiklos sritis, nurodytas kituose skyriuose:



1.
Daugiau kaip 30 000 gyvūnų ekvivalentų.…………………
A

Nuo 5 000 iki 30 000 gyvūnų ekvivalentų……………………
Pastaba: Paukščiai ir medžiojamieji paukščiai skaičiuojami naudojant tokius „gyvūnų ekvivalentų“ koeficientus:
putpelė = 0,125;
balandis, kurapka = 0,25;
mėsinis viščiukas = 0,75;
lengvasis viščiukas = 0,85;
višta, standartinis viščiukas, kokybės ženklu paženklintas viščiukas, ekologiškas viščiukas, vištelė, višta dedeklė, veislinė višta, fazanas, perlinė višta ir didžioji antis = 1;
sunkusis viščiukas = 1,15;
kepti skirta antis, priverstinai lesinama antis, veislinė antis = 2;
lengvasis kalakutas = 2,20;
vidutinio dydžio kalakutas, veislinis kalakutas, žąsis = 3;
sunkusis kalakutas = 3,50;
priverstinai lesinamas plėvialetenis paukštis = 7;
D

<…>



(
)
A: leidimas, D: pranešimas, S: viešojo intereso servitutas
(
)
Skaičiavimo spindulys kilometrais
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
Association nationale pour la protection des eaux et rivières-TOS
ir
Association OABA
ieškiniui dėl viso Dekreto Nr. 2005–989 arba jo dalies panaikinimo pagrįsti
Conseil d’État
nurodo, kad šis dekretas pažeidžia Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktį. Šio dekreto klasifikuotų įrenginių nomenklatūros 2111 skyriuje numatyta 30000 gyvūnų ekvivalentų kvota, kurią viršijus paukščiai ir medžiojamieji paukščiai negali būti auginami prieš tai neįgijus leidimo, nustatančio 0,125 putpelėms ir 0,25 balandžiams bei kurapkoms skaičiavimo koeficientus. Todėl pagal šiuos koeficientus daugiau nei 40000 putpelių, kurapkų ar balandžių auginimas nesiekia 30000 gyvūnų ekvivalentų ir jie gali būti auginami taikant pranešimo tvarką.
Conseil d’État
sprendimo motyvuojamojoje dalyje nurodo, kad, atsižvelgiant į Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunkčio nuostatas:
—
intensyvaus paukščių auginimo įrenginiams, kuriuose yra daugiau kaip 40000 vietų, turi būti taikoma leidimų tvarka,
—
ši direktyva neapibrėžia rūšių, kurios turi būti laikomos paukščiais šio priedo prasme, o pagal kitus teisės aktus paukščiams taikomos direktyvos aiškiai įvardija į jų taikymo sritį patenkančias rūšis, nenurodydamos putpelių, balandžių ar kurapkų arba nurodydamos juos.
Todėl
Conseil d’État
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir Teisingumo Teismui pateikti šį prejudicinį klausimą:
„Ar <…> Direktyvos 96/61/EB I priedo 6.6 punkto a papunktis, numatantis intensyvaus paukščių auginimo įrenginius, kuriuose yra daugiau kaip 40000 vietų, turi būti aiškinamas:
—
kaip taikytinas putpelėms, balandžiams ir kurapkoms,
—
teigiamai atsakius į šį klausimą, kaip leidžiantis priimti nuostatas, pagal kurias leidimų kvotos būtų skaičiuojamos taikant „gyvūnų ekvivalentų“ sistemą, kuri nustato gyvūnų skaičių vietoje pagal rūšis tam, kad būtų atsižvelgta į įvairių rūšių gyvūnų ekskretų realiai išskiriamo azoto kiekį?“
Dėl prejudicinio klausimo
Pirmiausia būtina pažymėti, kad aišku, jog pagal Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunkčio nuostatas intensyvaus paukščių auginimo įrenginiams, kuriuose yra daugiau kaip 40000 vietų, taikoma išankstinio leidimo tvarka.
Šios nuostatos taikymo sritis apibrėžiama trimis kumuliatyviais elementais, t. y. auginimas turi būti intensyvus, turi būti auginami paukščiai ir numatytuose įrenginiuose turi būti bent 40000 vietų.
Be to, akivaizdu, kad Direktyvoje 96/61 neapibrėžiamos nei „intensyvaus auginimo“, nei „paukščių“, nei „vietos“ sąvokos.
Dėl pirmos klausimo dalies
Pirmąja klausimo dalimi prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas siekia išsiaiškinti, ar Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktyje vartojama „paukščių“ sąvoka apima putpeles, kurapkas ir balandžius.
Pirmiausia Prancūzijos vyriausybė nurodo, kad putpelės, kurapkos ir balandžiai negali būti auginami intensyviai. Todėl Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktis šiems paukščiams negali būti taikomas.
Toks argumentas negali būti priimtas.
Prancūzijos vyriausybė nepateikė jokio mokslo įrodymo, kad šių paukščių neįmanoma auginti intensyviai, o vien faktas, jog Prancūzijoje vidutiniškai auginama po 3000 putpelių ir balandžių, neįrodo, jog negali būti auginama daugiau negu 40000 paukščių.
Be to, reikia pažymėti, kad kai kurių šių paukščių intensyvaus auginimo galimybė numatyta Prancūzijos teisės aktuose, kaip tai matyti iš 1985 m. rugsėjo 18 d. ministerijos nutarimo, nustatančio ne ant žemės auginamos produkcijos lygiavertiškumo koeficientus (PROL, 1985 m. spalio 8 d., p. 11683), nuostatų, apibrėžiančių minimalų įrenginio plotą ūkininko ne ant žemės auginamoms 200000 putpelių, kurios parduodamos gyvos, arba 120000 putpelių, kurios parduodamoms papjautos.
Kalbant apie „paukščių“ sąvoką, kuri nėra konkrečiai apibrėžta Direktyvoje 96/61, reikia pažymėti, kad bendrinė šio termino prasmė apibrėžia visus kiaušiniams ar mėsai auginamus paukščius. Vadinasi, putpelės, kurapkos ir balandžiai, kurie yra paukščių rūšys, gali būti auginami dėl jų kiaušinių ar mėsos.
Šis aiškinimas taip pat gali būti paremtas bendra šios direktyvos struktūra ir tikslu (pagal analogiją žr. 1996 m. spalio 24 d. Sprendimo
Kraaijeveld ir kt.
,
C-72/95, Rink. p. I-5403
, 38 punktą).
Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Direktyvos 96/61 tikslas, apibrėžtas jos 1 straipsnyje, yra pasiekti integruotą taršos prevenciją ir kontrolę, nustatant priemones, skirtas užkirsti kelią teršalų išmetimui į orą, vandenį ir žemę, kuris atsiranda dėl jos I priede nurodytos veiklos, arba jam mažinti siekiant aukšto aplinkos apsaugos lygio.
Kaip pabrėžia generalinis advokatas išvados 34 punkte, šis integruotas požiūris įgyvendinamas tinkamai koordinuojant didelį taršos potencialą turinčių pramoninių įrenginių leidimų suteikimo tvarką ir sąlygas, leidžiančias pasiekti aukštą aplinkos apsaugos lygį, nes visais atvejais į leidimo sąlygas reikia įtraukti nuostatas dėl tolimosios arba tarpvalstybinės taršos sumažinimo iki minimumo ir užtikrinti aukštą visos aplinkos apsaugos lygį.
Kadangi Direktyvos 96/61 tikslas apibrėžiamas plačiai, negali būti laikoma, kad jos I priedo 6.6 punkto a papunktis gali būti aiškinamas taip, jog jis neapima putpelių, kurapkų ir balandžių.
Prancūzijos vyriausybės nurodoma aplinkybė, kad Direktyvos 85/337 I priedo (po 1997 m. kovo 3 d. Tarybos direktyvos 97/11/EB (
OL L 73
, 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 3 t., p. 151–161) redakcijos) 17 punkto a papunktyje nurodomi daugiau kaip 85000 vietų viščiukams ar daugiau kaip 60000 vietų vištoms turintys intensyvaus paukščių auginimo įrenginiai, taip pat negali daryti įtakos tokiam Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunkčio prasmės išaiškinimui. Ši direktyva yra specialus teisės aktas, kuri, kaip matyti iš jos formuluotės, taikytina paukščiams plačiąja prasme ir numato skirtingą nei minėtame Direktyvos 85/337 17 punkto a papunktyje nurodytą kvotą.
Be to, Prancūzijos vyriausybės argumentas, kuriuo siekiama apriboti Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunkčio taikymą tik vištoms dedeklėms, mėsinėms vištoms, kalakutams, antims ir perlinėms vištoms, remiantis tuo, kad taip buvo apribota dokumente dėl esamų geriausių technologijų intensyviam paukščių ir kiaulių auginimui, pavadintame GPGB, ir pagal Direktyvos 96/61 16 straipsnio 2 dalimi Komisijos paskelbtame 2003 m. liepos mėnesį (
OL C 170, p. 3
), turi būti atmestas.
Iš tiesų svarbu pažymėti, viena vertus, kad pačiame GPGB dokumente pabrėžiama, jog terminas „paukščiai“ taip aiškinamas tik šiame dokumente, ir, kita vertus, šis dokumentas neturi jokios privalomosios galios ar paskirties aiškinti Direktyvą 96/61, nes jame tik pateikiama techninių žinių, susijusių su esama geriausia auginimo technologija, apžvalga.
Todėl aplinkybė, kad nagrinėjamas GPGB dokumente neaptariamos putpelės, kurapkos ar balandžiai, visiškai nereiškia, kad šios trys paukščių rūšys nepatenka į „paukščių“ sąvoką, kaip ji suprantama pagal Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktį.
Galiausiai reikia atmesti Prancūzijos vyriausybės tezę, kad 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos pateiktas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) pasiūlymas (COM(2007) 844 galutinis), kuriuo siekiama peržiūrėti ir į vieną teisinį tekstą sujungti kelis Bendrijos dokumentus, vienas iš kurių yra Direktyva 96/61, įrodo siaurąją „paukščių“ sąvokos koncepciją pastarosios direktyvos prasme.
Iš tikrųjų, nors direktyvos pasiūlymas ir apsiriboja galiojančių tekstų sujungimu į nuoseklų teisės aktą, jis negali pagrįsti galiojančios direktyvos aiškinimo.
Atsižvelgiant į anksčiau išdėstytus argumentus, į pirmąją prejudicinio klausimo dalį reikia atsakyti, kad Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktyje nurodoma „paukščių“ sąvoka turi būti aiškinama kaip apimanti putpeles, kurapkas ir balandžius.
Dėl antros klausimo dalies
Savo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas taip pat siekia išsiaiškinti, ar Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktis neleidžia valstybei narei nustatyti „gyvūnų ekvivalentų“ sistemos, kurią sudaro išankstinių leidimų intensyvaus paukščių auginimo įrenginiams kvotos, apskaičiuotos remiantis gyvūnų skaičiumi vietoje pagal rūšis tam, kad būtų atsižvelgta į įvairių rūšių gyvūnų ekskretų realiai išskiriamo azoto kiekį.
Asociacijos, ieškovės pagrindinėje byloje, teigia, kad „gyvūnų ekvivalentų“ sistema nedraudžiama tiek, kiek leidimų kvota lieka mažesnė ar lygi įrenginyje fiziškai esantiems 40000 paukščių.
Prancūzijos vyriausybė nurodo, kad Prancūzijos teisės aktuose numatyta, jog leidimas yra reikalingas daugiau kaip 30000 gyvūnų ekvivalentų paukščiams ar medžiojamiesiems paukščiams auginti ir nustatyti 0,125 putpelių, 0,25 kurapkų ir balandžių skaičiavimo koeficientai. Šie koeficientai buvo apskaičiuoti taip, kad atspindėtų ne tik pagal Aplinkai priimtinos žemės ūkio praktikos gairių komiteto (
Comité d’orientation pour les pratiques agricoles respectueuses de l’environnement
), institucijos, įsteigtos prie Žemės ūkio ir Aplinkos ministerijų, skelbtus duomenis apie įvairių rūšių ekskretų išskiriamo azoto kiekį, bet taip pat visą kitą poveikį aplinkai, kaip antai per metus susidariusias nuotekas arba triukšmą ir kvapus.
Komisija teigia, kad nors Prancūzijos vyriausybės pateiktas aiškinimas gali atrodyti pateisinamas, panašu, jog pagal galiojančią Bendrijos teisę toks aiškinimas jai prieštarauja. Iš tikrųjų, jos nuomone, žodžių junginys Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktyje „daugiau kaip 40000 vietų paukščiams“ nurodo daugiau kaip 40000 paukščių gamybos pajėgumus vienu metu, o ne leidimo kvotą, nustatomą atsižvelgiant į dėl kiekvienos paukščių rūšies susidarančią taršą.
Šiuo atžvilgiu, nors akivaizdu, kad sąvoka „vieta“ Direktyvoje 96/61 nėra apibrėžta, vis dėlto reikia pažymėti, kad šios direktyvos I priedo įžanginės dalies 2 punkte nurodoma, kad „žemiau pateikti pereinamumo dydžiai nusako gamybos pajėgumus arba našumą“. Vadinasi, Direktyvoje 96/61 nenumatyta galimybė apibrėžti leidimo kvotas pagal gyvūnų ekvivalentų metodą, nors ji ir neatmetama.
Kadangi Direktyvos 96/61 tikslas yra taršos, kurią sukelia tam tikros veiklos rūšys, viena kurių yra intensyvus paukščių auginimas, prevencija ir kontrolė, gyvūnų ekvivalentų metodas turi būti taikomas, tik jei juo visiškai užtikrinama, kad šio tikslo bus laikomasi. Tačiau naudojant šį metodą nereiškia, kad šios direktyvos nustatyta tvarka gali būti netaikoma įrenginiams, kuriems ji taikytina, atsižvelgiant į apimamų vietų skaičių.
Nagrinėjamu atveju ryšys tarp Prancūzijos teisės akto ir atsižvelgimo į šių paukščių ekskretų realiai išskiriamo azoto kiekį nėra įrodytas Prancūzijos vyriausybės.
Iš tikrųjų pakanka konstatuoti, kad duomenys pagal 2007 m. rugsėjo 7 d. Ekologijos, ilgalaikės plėtros ir planavimo ministerijos (
ministère de l’Écologie, du Développement et de l’Aménagement durables
) aplinkraštį dėl klasifikuotų įrenginių (auginimo, paukščių) prieduose naudojamų naujų išskyrų koeficientų (2007 m. spalio 30 d.
Bulletin officiel, MEDAD
2007/20, 15 tekstas, p. 1) įrodo, kad ryšys tarp putpelės, kurapkos ar balandžio išskiriamo azoto ir standartinio viščiuko išskiriamo azoto neatitinka skaičiavimo pagal Dekretą Nr. 2005-989. Pastarasis numato, kad standartinis viščiukas yra prilyginamas aštuonioms putpelėms, keturioms kurapkoms ar balandžiams, o pagal minėtus duomenis putpelės ar kurapkos ekskretų realiai išskiriamas azoto kiekis lygus pusei standartinio viščiuko ekskretų realiai išskiriamo azoto kiekio, o balandis jo pagamina penkis kartus daugiau. Pagal tuos pačius duomenis putpelių, kurapkų ir balandžių išskiriamas fosforo, vario ir cinko kiekis taip pat yra didesnis nei išskiriamas standartinių viščiukų.
Kad pateisintų šį proporcingumo trūkumą Prancūzijos vyriausybė per posėdį paaiškino, kad buvo atsižvelgta į kitokį poveikį aplinkai, tačiau vis dėlto ji nepateikė jokių mokslo įrodymų, pagrindžiančių šio kito poveikio aplinkai pobūdį ir dydį.
Šiomis sąlygomis, kaip pažymėjo generalinis advokatas išvados 54 punkte, atrodo, Dekretu Nr. 2005–989 siekiama netaikyti Direktyva 96/61 numatytos išankstinio leidimo procedūros intensyvaus auginimo įrenginiams, apimantiems nuo 40001 iki 240000 putpelių ar nuo 40001 iki 120000 kurapkų ar balandžių, nors šie įrenginiai gali gaminti didesnius nei intensyvaus 40000 standartinių viščiukų auginimo įrenginių gaminamus azoto, fosforo, vario ir cinko kiekius.
Atsižvelgiant į visa, kas pasakyta, į antrąją prejudicinio klausimo dalį reikia atsakyti, kad Direktyvos 96/61 I priedo 6.6 punkto a papunktis draudžia tokius nacionalinės teisės aktus, kokie nagrinėjamas pagrindinėje byloje, pagal kuriuos intensyvaus auginimo įrenginių leidimo kvotos apskaičiuojamos taikant gyvūnų ekvivalentų sistemą, kuri grindžiama gyvūnų skaičiaus vietoje nustatymu pagal rūšis tam, kad būtų atsižvelgta į įvairių paukščių ekskretų realiai išskiriamo azoto kiekį.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (antroji kolegija) nusprendžia:

1.
1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvos 96/61 dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės, iš dalies pakeistos 2003 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003, I priedo 6.6 punkto a papunktyje nurodoma „paukščių“ sąvoka turi būti aiškinama kaip apimanti putpeles, kurapkas ir balandžius.

2.
Direktyvos 96/61, iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003, I priedo 6.6 punkto a papunktis draudžia tokius nacionalinės teisės aktus, kokie nagrinėjamas pagrindinėje byloje, pagal kuriuos intensyvaus auginimo įrenginių leidimo kvotos apskaičiuojamos taikant gyvūnų ekvivalentų sistemą, kuri grindžiama gyvūnų skaičiaus vietoje nustatymu pagal rūšis tam, kad būtų atsižvelgta į įvairių paukščių ekskretų realiai išskiriamo azoto kiekį.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: prancūzų.