CELEX: 62009CJ0241
Előzetes döntéshozatal iránti kérelem
A Bíróság hatásköre
Az alapeljárás felperesének részleges elállása
A vonatkozó jogi háttér megváltozása
A Bíróság válaszának a jogvita eldöntése szempontjából szükségtelenné válása
Okafogyottság

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26‑i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176, 57. o.; magyar nyelvű
különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 230. o.) 1., 2. és 18. cikkének, valamint a földgázszállító-hálózatokhoz való hozzáférés
feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28‑i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 289, 1. o.) 3. cikkének
értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a Fluxys SA (a továbbiakban: Fluxys), a belgiumi földgázszállító-hálózat üzemeltetését ellátó vállalkozás, és a
Commission de régulation de l’électricité et du gaz (CREG) között az utóbbi 2008. június 6‑i azon határozata tárgyában folyamatban
lévő eljárásban terjesztették elő, amely meghatározza a belföldi piacon elosztandó gáz szállítására a 2008. és 2011. közötti
időszakban vonatkozó díjakat.

Jogi háttér

Az uniós jog
A 2003/55 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„Ez az irányelv közös szabályokat állapít meg a földgázszállításra, -elosztásra, -ellátásra és -tárolásra vonatkozóan. Meghatározza
a földgázágazat szervezetével és működésével, a piacra jutással, valamint a földgázszállítási, -elosztási, -ellátási és -tárolási
engedélyek kiadására vonatkozó eljárásokkal és a hálózatok üzemeltetésével összefüggő szabályokat.”
A 2003/55 irányelv 2. cikkének 3. pontja e vonatkozásban az alábbiak szerint határozza meg a „szállítás” fogalmát:
„a földgáz nagynyomású csővezetéken, de nem upstream csővezeték-hálózaton a fogyasztókhoz történő eljuttatása, kivéve az ellátást”.
A 2003/55 irányelv 18. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„A tagállamok olyan rendszert hoznak létre, amelyben harmadik felek szállító- és elosztóhálózathoz, valamint a […] [folyékonyföldgáz-]
létesítményekhez való hozzáférését közzétett, minden feljogosított fogyasztóra, beleértve a földgázellátó vállalkozásokat
is, vonatkozó tarifák alapján teszik lehetővé, objektív kritériumok alapján, a rendszerhasználók közötti megkülönböztetés
nélkül. A tagállamok biztosítják, hogy ezeket a tarifákat vagy a számításukhoz alkalmazott módszereket a 25. cikk (1) bekezdésében
említett szabályozó hatóság azok hatálybalépését megelőzően jóváhagyja, és hogy ezeket a tarifákat, és – amennyiben csak a
módszerek kerültek jóváhagyásra – a módszereket hatálybalépésük előtt közzétegyék.”
Az 1775/2005 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében kimondja:
„A szabályozó hatóságok által a 2003/55[…] irányelv 25. cikkének (2) bekezdése alapján jóváhagyott, a szállításirendszer-üzemeltetők
által alkalmazott díjaknak, illetve a számításukhoz használt módszereknek, továbbá az irányelv 18. cikkének (1) bekezdése
értelmében közzétett díjaknak átláthatóknak kell lenniük, figyelembe kell venniük a rendszeregyensúlyra és annak fejlesztésére
vonatkozó szükségleteket, és a tényleges költségeket kell tükrözniük, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony
és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak, és egyidejűleg biztosítaniuk kell
a befektetések megfelelő megtérülését, és adott esetben figyelembe kell venniük a díjszabások szabályozó hatóságok által történő
összehasonlításait. A díjakat és a számításukhoz használt módszereket megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.
[...]”

A nemzeti jog, ahogyan az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből következik
Belgiumban a földgázelosztást a gáz‑ és egyéb termékek szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő szállításáról szóló
1965. április 12‑i törvény (a
Moniteur belge
1965. május 7‑i száma, 5260. o.) szabályozza. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következik, hogy az alapeljárás
szempontjából az említett határozat meghozatala idején releváns rendelkezések e törvénynek a gáz‑ és egyéb termékek szállítóvezeték-rendszereken
keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvény módosításáról szóló törvény (a
Moniteur belge
2009. március 31‑i száma, 25173. o. a továbbiakban: gáztörvény) által módosított változatából származtak.
A gáztörvény 1. cikkének (7a) bekezdése az alábbiak szerint határozza meg a „tranzit” fogalmát:
„Az a tevékenység, amely a földgáz olyan szállítását foglalja magában, amelynek során Belgium területén nem kerül sor földgázelosztásra
vagy –ellátásra”.
E törvény 15/5c. cikke kimondja:
„1. § A földgázszállításirendszer-üzemeltető, földgáztárolásilétesítmény-üzemeltető és a [folyékonyföldgáz-] létesítmény üzemeltetője
egyéni kérelmet nyújt be a [CREG‑hez] saját díjainak és a kiegészítő szolgáltatások díjainak jóváhagyása céljából. A vonatkozó
tevékenységek tekintetében jóváhagyott díjakat egyénileg hozzák nyilvánosságra e fejezet iránymutatásainak megfelelően.
[...]
4. §      Az üzemeltetők jóváhagyás céljából benyújtják a [CREG] részére a 15/5a. cikkben említett teljes jövedelem alapján kialakított
jövedelmi és díjjavaslatot.
[...]”
Az említett törvény 15/5d. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„(1)      […] e fejezet rendelkezései és a méltányos haszonkulcsot magában foglaló teljes jövedelem meghatározásának módszeréről, az
általános díjszerkezetről, a díjakra vonatkozó alapelvekről, az eljárásokról, a díjak nyilvánosságra hozataláról, az éves
jelentésekről a könyvelésről, a költségek kezeléséről, az üzemeltetők közötti jövedelemkülönbségekről és a gáz- és egyéb termékek
szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvényben szereplő objektív indexálási
képletről szóló 2007. június 8‑i királyi rendeletnek a
Moniteur belge
2007. június 29‑i számában közétett változata alkalmazandó a földgáztranzit díjaira és a tranzittevékenységet végző földgázszállításirendszer-üzemeltetőre
az alábbi eltérésekkel:
1.      a díjakat a szállítórendszer-üzemeltető és az e rendszer használói között szerződéses úton rögzített időszakok vonatkozásában
kell alkalmazni;
2.      az árstabilitás hosszú távú biztosítása érdekében a 15/5a. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási időszak meghaladhatja
a négy évet;
3.      a tranzitra vonatkozó méltányos haszonkulcsot a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 4‑8. cikkének megfelelően
kell meghatározni azzal, hogy:
a)      a tranzit szabályozott eszközeinek 2007. december 31‑i kezdő értékét az üzemeltető javaslatára – a Belgium területén található
és a tranzit céljára használt valamennyi szállítólétesítményt figyelembe véve – a [CREG] jóváhagyta;
b)      a béta együttható és a kockázati prémium szorzatát, mint a fent hivatkozott királyi rendelet 6. cikkében említett R hozamarány
egyik elemét, 7%‑ban kell rögzíteni;
[...]”
A gáztörvény 15/19. cikke úgy rendelkezik, hogy a szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő földgáztranzitról szóló,
1991. május 31‑i 91/296/EGK tanácsi irányelv (HL L 147, 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 1. kötet, 151. o.)
3. cikke első bekezdésének megfelelően, 2004. július 1‑jét megelőzően kötött szerződések (a továbbiakban: történelmi szerződések)
továbbra is érvényben maradnak, és az említett irányelv feltételei szerint végrehajtandók.

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
2007‑ben a gáztörvény 15/5c. cikkének megfelelően a Fluxys – a 2008–2011–es időszak tekintetében – díjjavaslatokat nyújtott
be a CREG-hez jóváhagyásra, egyrészről a más államban történő elosztásra szánt gázzal kapcsolatos szállítási tevékenységek
(a továbbiakban: tranzit) vonatkozásában, másrészről pedig a Belgiumban történő elosztásra szánt gázzal kapcsolatos szállítási
tevékenységek (a továbbiakban: szállítás) és tárolás vonatkozásában.
A tranzittevékenységekkel kapcsolatos díjjavaslatok vonatkozásában a CREG 2008. május 15‑én és június 6‑án egy-egy határozatot
fogadott el. A cour d’appel de Bruxelles 2008. november 10‑i ítéletével e határozatok végrehajtását szembetűnően jogsértő
jellegükre hivatkozva felfüggesztette.
A Fluxys szállítással és a tárolással kapcsolatos díjjavaslatainak jóváhagyását a CREG megtagadta, és 2007. december 19‑i
határozatában maga határozta meg az ideiglenes díjakat, ezenfelül az említett vállalkozást az új díjjavaslatokat tartalmazó
új költségvetés benyújtására kötelezte. E javaslatok benyújtását követően a CREG 2008. június 6‑án új határozatot fogadott
el, amelyben meghatározta a szállítási és tárolási tevékenység ideiglenes díjait. E határozatban kimondta, hogy a Fluxys által
szolgáltatott információk alapján nem képes a költségeknek az utóbbi által folyatott szállítási tevékenységek közötti elosztására,
és ezért a költségeknek az említett tevékenységek közötti újraelosztásával új számítást végzett. E számítás alapján a CREG
úgy döntött, hogy a szállítási tevékenység esetében az említett vállalkozás által javasoltnál alacsonyabb díjakat határoz
meg.
A Fluxys – mivel vitatta a CREG által a szállítási és a tárolási tevékenység díjainak meghatározására a CREG által alkalmazott
módszert – 2008. június 27‑én keresetet indított a cour d’appel de Bruxelles előtt az e díjakra vonatkozó, fent említett 2008.
június 6‑i határozat felfüggesztése és hatályon kívül helyezése iránt. Arra hivatkozott, hogy a CREG tévesen csoportosította
át a szállítási és a tárolási tevékenység működési költségeinek egy részét a tranzittevékenységhez. A Fluxys különösen azt
állította, hogy a CREG megsértette a gáztörvényt, amely egyrészt eltérő számítási szabályokat állapít meg a tranzittevékenység,
illetve a szállítási és tárolási tevékenység vonatkozásában, másrészt pedig azzal, hogy a fent említett valamennyi tevékenységre
ugyanazon szabályokat alkalmazta.
Az alapeljárásban a CREG többek között azt állította, hogy az Európai Unió szabályozásával és különösen a 2003/55 irányelvvel
ellentétes a belga jogban hatályoshoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely a földgázszállítás különböző típusai esetében
eltérő díjmegállapítási módszert vezet be.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban a cour d’appel de Bruxelles hangsúlyozza, hogy a jogvita megoldása a belga
jogszabályok, különösen a gáztörvénynek a 2009‑es gáztörvénnyel módosított 15/5d. cikke vizsgálatához kapcsolódik, amelyből
kitűnik, hogy a tranzittevékenységek díjainak meghatározására használt módszer eltér az egyéb földgázszállítási tevékenységek
díjainak meghatározása érdekében alkalmazottól. E jogszabály szerint a tranzittevékenységek díjainak meghatározása során nem
vehetők figyelembe az üzemeltető valamennyi tevékenysége tekintetében a rendszer üzemeltetésének kapcsolódó költségek. E megfontolásokra
tekintettel a kérdést előterjesztő bíróság felfüggesztette a CREG 2008. június 6‑i határozatának végrehajtását.
A fenti körülmények között a cour d’appel de Bruxelles az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal
céljából a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„Ellentétes‑e a[z 2003/55/EK] irányelv 1., 2. és 18. cikkével, valamint a[z 1775/2005/EK rendelet] 3. cikkével, ha a nemzeti
jogszabályok olyan különös tarifális rendszert vezetnek be a „tranzittevékenység” vonatkozásában, amely eltér a szállításra
vonatkozó szabályoktól oly módon, hogy a szállítási tevékenységen belül a „szállítás” és a „tranzit” között megkülönböztetést
hoz létre?”

A Bíróság előtti eljárás
2010. április 7‑én kelt, a Bíróság Hivatalához 2010. április 28‑án érkezett levelükben a Fluxys képviselői tájékoztatták a
Bíróságot arról, hogy „megállapodásra jutottak a CREG‑gel […] olyan díjrendszer alkalmazásáról, amely nem alapul többé a belföldi
célú szállítás és a tranzit megkülönböztetésén, hanem azonos módszertan alapján tükrözi az egyes tevékenységek keretében nyújtott
szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket”. E levél azt is megállapította, hogy „az e megállapodásban foglaltak szerint a Fluxys
lemondott a cour d’appel de Bruxelles előtt a CREG határozataival szemben felhozott valamennyi jogalapról, a tranzit és a
belföldi szállítás [közötti] megkülönbözetéshez kapcsolódókat is beleértve”, a mentességet élvező történelmi szerződésekhez
kapcsolódó egyetlen jogalapot kivéve.
E levél alapján a Bíróság azt kérte a kérdést előterjesztő bíróságtól, hogy jelölje meg számára e lemondásnak az előzetes
döntéshozatali eljárást érintő következményeit.
A Bíróság Hivatalához 2010. május 17‑én érkezett levelében a cour d’appel de Bruxelles tudatta, hogy az előzetes döntéshozatal
iránti kérelmét fenntartja, mivel a Fluxys részleges elállása ellenére a CREG 2008. június 6‑i határozatát nem vonták vissza,
és e határozat tekintetében „a Fluxys fenntartja hatályon kívül helyezés iránti kérelmét” a visszavont kereseti jogalapoktól
eltérő azon jogalapok vonatkozásában, amelyek a gáztörvény díjszámítása vonatkozó rendelkezéseinek megsértését érintették.
Ezenfelül tájékoztatta a Bíróságot, hogy a belga perrendtartási kódex 825. cikke alapján a Fluxys részleges elállásának érvényessége
„annak az ellenérdekű fél általi elfogadásától függ”, és hogy az alapeljárás keretében a CREG ezen elállást nem fogadta el.
Végül hozzátette, hogy „mivel a közrendet érintő kérdésről van szó”, teljeskörű hatáskörrel rendelkezik, és ily módon nem
köteles kizárólag a felek által felhozott jogalapok alapján határozni.
A Bíróság Hivatalához 2010. június 1‑jén érkezett levelével a belga kormány tájékoztatta a Bíróságot, hogy az Európai Bizottság
által az EUMSZ 258. cikk alapján elküldött és a gáztörvényre vonatkozó felszólító levelet követően az utóbbi törvényt módosította
a gáz– és egyéb termékek szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvénynek
a tranzitdíjak vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2010. április 29‑i törvény (a
Moniteur belge
2010. május 21‑i száma, 31397. o.).
A Bíróság elé terjesztett iratokból az is kitűnik, hogy a Cour constitutionnelle 2010. július 8‑i ítéletével visszamenőleges
hatállyal megsemmisítette a fent említett 2009. március 20‑i törvényt, különösen abból az okból, hogy nem tesz eleget a 2003/55
irányelvnek és az 1775/2005 rendeletnek.

A szóbeli szakasz újbóli megnyitása iránti kérelemről
A CREG 2010. november 17‑i levelében a szóbeli szakasz újbóli megnyitását kérte lényegében arra hivatkozva, hogy kontradiktórius
eljárásban kell megvitatni „az érvényesség kérdését, valamint a [történelmi] szerződésekkel kapcsolatos, a gázirányelv 32. cikke
(1) bekezdésében szereplő mentesség időbeli alkalmazását”, mivel a főtanácsnok indítványában olyan teljesen új adatokra és
megfontolásokra támaszkodott, amelyek vonatkozásában a CREG nem terjeszthetett elő észrevételeket.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság az eljárási szabályzat 61. cikkének megfelelően hivatalból, a főtanácsnok
javaslatára vagy a felek kérelmére is elrendelheti a szóbeli szakasz újbóli megnyitását, ha úgy véli, hogy a tényállás nincs
kellően feltárva, vagy ha az ügyet olyan érv alapján kellene eldönteni, amely nem került megvitatásra a felek között (lásd
különösen a C‑42/07. sz. Liga Portuguesa de Futebol Profissional és Bwin International ügyben 2009. szeptember 8‑án hozott
ítélet [EBHT 2009., I‑7633. o.] 31. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
Azonban sem az Európai Unió Bíróságának alapokmánya, sem pedig annak eljárási szabályzata nem teszi lehetővé, hogy a felek
a főtanácsnoki indítványra válaszként észrevételeket tegyenek (lásd a fent hivatkozott Liga Portuguesa de Futebol Profissional
és Bwin International ügyben hozott ítélet 32. pontját).
A Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően úgy véli, hogy amennyiben az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre
többé nem kell választ adni, a szóbeli szakasz újbóli megnyitása iránti kérelmet el kell utasítani

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemről
A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében kizárólag az ügyben eljáró és a meghozandó döntésért felelős tagállami bíróság
feladata annak eldöntése, hogy az ügy sajátos jellemzőit tekintve az ítélet meghozatalához szükség van‑e az előzetes döntéshozatalra,
és hogy a Bíróságnak feltett kérdések valóban relevánsak‑e (lásd különösen a C‑422/93–C‑424/93. sz. Zabala Erasun és társai
egyesített ügyekben 1995. június 15‑én hozott ítélet [EBHT 1995., I‑1567. o.] 14. pontját).
Mindazonáltal a nemzeti bíróság mérlegelési jogköre gyakorlásával, a Bírósággal együttműködve olyan feladatot tölt be, amelyet
közösen kell ellátniuk annak érdekében, hogy az uniós jog alkalmazása és értelmezése során biztosítsák a jog tiszteletben
tartását. Következésképpen azok a kérdések, amelyek a nemzeti bíróság mérlegelési jogkörének gyakorlását és az EUMSZ 267. cikk
keretében a Bírósággal fenntartott kapcsolatait érintik, kizárólag az uniós jogszabályok hatálya alá tartoznak (lásd a fent
hivatkozott Zabala Erasun és társai egyesített ügyekben hozott ítélet 15. pontját).
E célból nélkülözhetetlen, hogy a Bíróság rendelkezésére álljon az alapügy ténybeli és szabályozási háttere, mivel az előzetes
döntéshozatalra utaló határozatokban szolgáltatott információknak nem kizárólag azt kell lehetővé tenniük, hogy a Bíróság
hasznos válaszokat adhasson, hanem azt is, hogy a tagállamok kormányai és az egyéb érdekelt felek a Bíróság alapokmányának
23. cikke értelmében előterjeszthessék észrevételeiket. A Bíróság feladata arra ügyelni, hogy ez a lehetőség biztosított legyen,
figyelemmel arra a tényre, hogy e rendelkezés értelmében csak az előzetes döntéshozatalra utaló határozatot közlik az érdekelt
felekkel (az 141/81–143/81. sz., Holdijk és társai egyesített ügyekben 1982. április 1‑jén hozott ítélet [EBHT 1982., 1299. o.]
6. pontja, valamint a C‑116/00. sz. Laguillaumie‑ügyben 2000. június 28‑án hozott végzés [EBHT 2000., I‑4979. o.] 14. pontja).
Ennélfogva, bár a Bíróságnak a legteljesebb mértékben képesnek kell lennie arra, hogy a nemzeti bíróság értékelésére bízza
magát a hozzá intézett kérdések szükségessége vonatkozásában, késznek kell lennie arra, hogy a saját feladata ellátásához
szorosan kapcsolódó valamennyi értékelést elvégezze, különösen abból a célból, hogy adott esetben megvizsgálja – ahogyan az
minden bíróság kötelezettsége – a saját hatáskörét (a fent hivatkozott Zabala Erasun és társai egyesített ügyekben hozott
ítélet 16. pontja).
A jelen esetben a Bírósághoz az előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztését követően érkezett levelekből következik
egyrészről, hogy a Fluxys lemond a kérdést előterjesztő bíróság előtt – a CREG által a megtámadott határozatban alkalmazott
díjmegállapítási módszer jogellenességével kapcsolatban – előadott jogalapokról, és hogy a cour d’appel de Bruxelles előtt
megtámadott határozatok hatályon kívül helyezését a továbbiakban csak a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése szerint
mentességben részesülő történelmi szerződések vonatkozásában kéri. Ráadásul a Cour constitutionnelle 2010. július 8‑i ítéletét
követően a kérdést előterjesztő bíróság által alkalmazandó nemzeti szabályozás többé nem egyezik meg azzal, amelyet az előzetes
döntéshozatal iránti kérelem keretében figyelembe vettek.
E feltételek mellett a Bíróság csak megállapíthatja egyrészről, hogy az alapügy alapjául szolgáló nemzeti jogi háttér többé
nem egyezik meg a cour d’appel de Bruxelles előzetes döntéshozatalra utaló ítéletében leírttal, még ha e bíróság szerint a
Cour constitutionnelle ítéletét követően újra alkalmazandó nemzeti szabályok az uniós joggal való összeegyeztethetőségnek
ugyanazon kérdését vetik is fel, másrészről pedig azt, hogy a felperes többé nem hivatkozik arra, hogy a CREG megsértette
a gáztörvény 15/5d. cikkét.
A fentiekből következik, hogy a figyelembe véve a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő jogvitának – mind az
eljárásjog, mind az alkalmazandó jog szempontjából történő – alakulását, a Bíróság úgy véli, hogy többé nem áll módjában a
neki feltett kérdésről határozni.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (negyedik tanács) a következőképpen határozott:
A C‑241/09. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre nem kell válaszolni.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: francia.