CELEX: 62004TJ0048
Konkurence
Koncentrācija
Ceļu telemātisko sistēmu tirgus
Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu
Saistības
Acīmredzama kļūda vērtējumā
Pilnvaru nepareiza izmantošana
Pienākums norādīt pamatojumu

Atbilstošās tiesību normas
Saskaņā ar Padomes 1989. gada 21. decembra Regulas (EEK) Nr. 4064/89 par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (labotā redakcija —
OV 1990, L 257, 13. lpp.
), kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1310/97 (
OV L 180, 1. lpp.
) (turpmāk tekstā — “Koncentrāciju regula”), 2. panta 2. punktu koncentrācija, kas nerada vai nenostiprina dominējošo stāvokli, kura dēļ kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā tiktu būtiski traucēta efektīva konkurence, ir atzīstama par saderīgu ar kopējo tirgu.
Šīs pašas regulas 8. panta 2. punktā ir paredzēts, ka, ja Komisija atklāj, ka pēc attiecīgo uzņēmumu pārveidošanas, ja nepieciešams, paziņotā koncentrācija atbilst 2. panta 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, tā pieņem lēmumu, kurā koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu. Savam lēmumam Komisija drīkst pievienot nosacījumus un pienākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie uzņēmumi atbilst saistībām, ko tie uzņēmušies attiecībā pret Komisiju, lai pārveidotu sākotnējo koncentrācijas plānu. Lēmumā, ar kuru atzīst koncentrāciju par saderīgu, iekļauj arī ierobežojumus, kas nepieciešami un tieši saistīti ar koncentrācijas ieviešanu.
Šīs regulas 20. panta 1. punktā ir noteikts, ka lēmumus, ko Komisija pieņem saskaņā ar 8. panta 2.–5. punktu, tā publicē
Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
.
Prāvas rašanās fakti
Prasītāja,
Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV
(turpmāk tekstā — “
Qualcomm
”), piedāvā Eiropas tirgū kravas mašīnu plūsmas vadības satelītsistēmu ar nosaukumu “EutelTRACS”. Ar satelīta tīkla palīdzību tā savāc informāciju, ko raida no kravas mašīnām, piemēram, datus par to atrašanās vietu, ar motoru saistītu informāciju un autovadītāju paziņojumus, un tos nodod šo kravas mašīnu centrālajam birojam, kas ir
Qualcomm
klients. Turklāt tā pārraida sadarbības biroju paziņojumus kravas mašīnu vadītājiem. Šim nolūkam tā piegādā pakalpojumam nepieciešamos materiālus un infrastruktūru. Tā darbojas arī šī materiāla ražošanā un minētās sistēmas darbībai nepieciešamās programmatūras attīstīšanā.
2002. gadā Vācijas Federālā transporta, būvniecības un mājokļu ministrija Vācijas valdības uzdevumā organizēja publisku uzaicinājumu iesniegt piedāvājumu iepirkuma procedūrā, lai izveidotu un vadītu automātisko un mehānisko samaksas sistēmu ceļu nodevas iekasēšanai no lielas kravnesības automašīnām ar masu vienādu vai lielāku par 12 tonnām (turpmāk tekstā — “lielas kravnesības automašīnas”), kuras brauc pa Vācijas lielceļiem. Šajā uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus netika pieprasīts izmantot specifiskas tehnoloģijas.
Publiskā iepirkuma slēgšanas tiesības tika piešķirtas konsorcijam, kuru izveidoja
DaimlerChrysler Services AG
,
Deutsche Telekom AG
un
Compagnie financière et industrielle des autoroutes SA
(
Cofiroute
) (turpmāk kopā saukti — “koncentrācijas uzņēmumi”).
Daimler Financial Services AG
, agrāk —
DaimlerChrysler Services
, ir
Daimler AG
, agrāk —
DaimlerChrysler AG
, meitas sabiedrība, kas darbojas finanšu pakalpojumu un mobilitātes pārvaldības tirgū. Tās darbības ietver transportlīdzekļu autoparka, ko veido visa veida
Daimler
transportlīdzekļi, pārvaldība. Šī pēdējā attīsta, uzbūvē un laiž tirdzniecībā automašīnas, kravas mašīnas, autobusus un dīzeļmotorus.
Deutsche Telekom
ir telekomunikāciju operators, kas cita starpā piedāvā mobilā telefona pakalpojumus Eiropā.
Cofiroute
ir uzņēmums, kurš nodarbojas ar autoceļu nodevu iekasēšanu.
Šo uzņēmumu izveidotais konsorcijs, lai sagatavotu un pārvaldītu sistēmu ceļu nodevas iekasēšanai no lielas kravnesības automašīnām, kas brauc pa Vācijas autoceļiem, izveidoja
Toll Collect GmbH
.
Toll Collect
izstrādāja telemātisku risinājumu ceļu nodevas automātiskai iekasēšanai. Šis risinājums ir iebūvēt lielas kravnesības automašīnās, kas vēlas veikt ceļu nodevu automātisku samaksu, borta ierīces. Šīs borta ierīces darbojas ar
GPS
[
Global Positioning System
(globālā pozicionēšanas sistēma)] uztvērēju un
GSM
[
Global System for Mobile Communications
(globālā mobilo sakaru sistēma)] raidītāju.
GPS
uztvērējs nosaka faktisko lielas kravnesības automašīnas atrašanās vietu, ko ievada borta ierīcē. Šie dati tālāk tiek pārraidīti ar
GSM
raidītāja palīdzību no borta ierīces uz pakalpojumu piemērošanas centrāli. Centrāle apstrādā datus, proti, pamatojoties uz noteikto atrašanās vietu un izmantoto autoceļa gabalu, tā aprēķina maksājamo ceļu nodevu un izraksta rēķinu lielas kravnesības automašīnas īpašniekam vai lietotājam.
Toll Collect
bez maksas piegādā borta ierīces transporta uzņēmumiem, par to saņemot drošības naudu — maksājamo samaksu. Tomēr lielas kravnesības automašīnu īpašnieks vai lietotājs sedz borta ierīces instalēšanas izmaksas.
Toll Collect
borta ierīces var izmantot ne tikai automātiskas maksājamās ceļu nodevas iekasēšanas funkcijai, bet arī citiem telemātiskiem pakalpojumiem un tostarp tiem, kuri no attāluma ļauj pārvaldīt transportlīdzekļu autoparku. Tomēr citi pakalpojuma sniedzēji var izmantot
Toll Collect
borta ierīces telemātisko pakalpojumu sniegšanai tikai pēc tam, kad Vācijas Federatīvā Republika kā līgumslēdzēja iestāde ir sniegusi savu atļauju šādai izmantošanai.
2002. gada 11. novembrī
DaimlerChrysler Services
un
Deutsche Telekom
atbilstoši Koncentrāciju regulas 4. pantam paziņoja koncentrācijas projektu, ar kuru tie iegūst, pērkot akcijas, kopēju
Toll Collect
kontroli.
Pēc šī paziņojuma Komisija uzsāka pirmo koncentrācijas kontroles procedūras posmu. Šī pirmā posma laikā koncentrācijas uzņēmumi tai iesniedza pirmo saistību piedāvājumu. Šis piedāvājums tika nodots tirgus dalībniekiem, tostarp
Qualcomm
, atzinuma došanai.
Ar 2002. gada 20. decembra lēmumu Komisija atzina, ka koncentrācija rada nopietnas šaubas par tās saderību ar kopējo tirgu un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līguma darbību, un uzsāka otro procedūras posmu saskaņā ar Koncentrāciju regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.
Ar 2003. gada 28. februāra vēstuli Komisija paziņotājiem uzņēmumiem nosūtīja paziņojumu par iebildumiem, kurā tā norādīja, ka pirmais saistību piedāvājums nebija pietiekams, lai atrisinātu konkurences problēmas, kas rodas no paziņotās koncentrācijas.
2003. gada 11. martā koncentrācijas uzņēmumi Komisijai iesniedza otro saistību piedāvājumu.
2003. gada 19. un Komisija noturēja uzklausīšanu, kurā piedalījās
Qualcomm
. Šīs uzklausīšanas laikā tā cita starpā norādīja, ka otrais saistību piedāvājums nebija pietiekams, lai atrisinātu paziņotās koncentrācijas radītās konkurences problēmas.
2003. gada 3. aprīlī koncentrācijas uzņēmumi Komisijai iesniedza trešo un pēdējo saistību piedāvājumu.
Ar 2003. gada 30. aprīļa Lēmumu 2003/792/EK Komisija koncentrāciju atzina par saderīgu ar kopējo tirgu un ar EEZ līgumu (Lieta COMP/M.2903 — Kopuzņēmums
DaimlerChrysler
/
Deutsche Telekom
) (
OV L 300, 62. lpp.
; turpmāk tekstā — “apstrīdētais lēmums”) ar nosacījumu, ka tiek pilnībā izpildītas koncentrācijas uzņēmumu uzņemtās saistības.
Apstrīdētajā lēmumā Komisija uzskatīja, ka koncentrācijas skartajā tirgū, proti, Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū, kas ietver materiālus, programmatūru un pakalpojumus transporta un loģistikas uzņēmumiem, koncentrācijas darījums rada konkurences problēmas, jo koncentrācijas uzņēmumi
Toll Collect
izveidoto infrastruktūru ceļu nodevas iekasēšanai var izmantot citu telemātisko pakalpojumu sniegšanai. Šāda
Toll Collect
infrastruktūras izmantošana ceļu telemātisko pakalpojumu sniegšanai ļaus
DaimlerChrysler
ar
Toll Collect
starpniecību iegūt dominējošo stāvokli Vācijas ceļu telemātikas sistēmu tirgū, kura dēļ būtiski tiks traucēta efektīva konkurence kopējā tirgū.
Konkrēti, kombinējot borta ierīces bezmaksas piegādi, ko veic
Toll Collect
, ar nelielo vērienu, kādā strādā transporta uzņēmumi, tiks radīta dominējoša platforma Vācijas ceļu telemātisko sistēmu, kas paredzētas transporta un loģistikas uzņēmumiem, tirgū. Ņemot vērā, ka
DaimlerChrysler
bija pirmais kravas mašīnu ražotājs Vācijā un svarīgs telemātisko sistēmu piegādātājs un ka tas ir spējīgs kontrolēt piekļuvi datiem, ko rada
Toll Collect
borta ierīces un ko var izmantot ceļu telemātikas dienesti, tas varēs noslēgt Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgu un iegūt sava veida dominējošo stāvokli šajā tirgū, tādējādi būtiski traucējot efektīvu konkurenci kopējā tirgū.
Tomēr Komisija uzskatīja, ka trešais un pēdējais koncentrācijas uzņēmumu iesniegtais saistību piedāvājums bija pietiekams, lai novērstu šāda
DaimlerChrysler
dominējoša stāvokļa radīšanu.
Šajā trešajā piedāvājumā koncentrācijas uzņēmumi apņēmās, pirmkārt, attīstīt centrālo telemātikas portālu, kuru pārvalda neatkarīga sabiedrība,
Telematics Gateway GmbH
(turpmāk tekstā — “
TGG
”), kas ļautu telemātisko pakalpojumu sniedzējiem bez diskriminācijas piekļūt
Toll Collect
borta ierīces funkcijām un datu bāzei (turpmāk tekstā — “saistības par
TGG
portālu”), otrkārt, attīstīt
GPS
saskarni
Toll Collect
borta ierīcēm (turpmāk tekstā — “saistības par
GPS
saskarni”), un, treškārt, attīstīt moduli, ko var integrēt trešo personu iekārtās, lai tās varētu izstrādāt savas ceļu nodevas iekasēšanas ierīces (turpmāk tekstā — “saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli”).
Visbeidzot, koncentrācijas uzņēmumi apņēmās, ceturtkārt, pēc Vācijas Federatīvās Republikas piekrišanas saņemšanas ceļu telemātisko pakalpojumu sniegšanai ar
Toll Collect
borta ierīcēm piedāvāt šos pakalpojumus tikai pēc tam, kad to būs atļāvusi Komisija. Šo atļauju Komisija dos tikai tad, kad koncentrācijas uzņēmumi būs instalējuši šo borta ierīču operatīvo saskarni ar
GPS
funkcijām un būs devuši iespēju trešām ieinteresētām personām izstrādāt savas ierīces, kuras var izmantot ceļu nodevas iekasēšanai, kad tie tiks sasaistīti ar koncentrācijas uzņēmumu izstrādātajiem ceļu nodevas iekasēšanas moduļiem (turpmāk tekstā — “kvalitatīvais moratorijs”).
Ar 2003. gada 23. maija faksa sūtījumu
Qualcomm
saņēma Komisijas pieņemtā apstrīdētā lēmuma nekonfidenciālo versiju vācu valodā.
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
(
OV L 300, 62. lpp.
) tika publicēta apstrīdētā lēmuma nekonfidenciālā versija angļu valodā un citās oficiālajās valodās, piemērojot Koncentrāciju regulas 20. panta 1. punktu.
Process
Ar prasības pieteikumu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2004. gada 10. februārī,
Qualcomm
cēla šo prasību.
Ar 2004. gada 28. maijā Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegto dokumentu Vācijas Federatīvā Republika lūdza atļauju iestāties lietā Komisijas prasījumu atbalstam. Šis lūgums tika apmierināts ar trešās palātas priekšsēdētāja rīkojumu.
Ar 2004. gada 8. novembrī Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegto dokumentu
Daimler AG
,
Daimler Financial Services AG
un
Deutsche Telekom
lūdza atļauju iestāties lietā Komisijas prasījumu atbalstam. Šis lūgums tika apmierināts ar trešās palātas priekšsēdētāja rīkojumu. Tā kā šo uzņēmumu lūgums iestāties lietā tika iesniegts pēc Pirmās instances tiesas Reglamenta 116. panta 6. punktā noteiktā termiņa, šiem uzņēmumiem tika atļauts tikai iesniegt savus apsvērumus, pamatojoties uz tiem nosūtīto ziņojumu tiesas sēdē, mutvārdu procesa laikā.
Pamatojoties uz tiesneša referenta ziņojumu, Pirmās instances tiesa (trešā palāta) nolēma uzsākt mutvārdu procesu un tās Reglamenta 64. panta ietvaros aicināja lietas dalībniekus atbildēt uz virkni rakstveida jautājumu. Lietas dalībnieki šos lūgumus izpildīja noteiktajos termiņos.
Lietas dalībnieku mutvārdu paskaidrojumi un atbildes uz Pirmās instances tiesas jautājumiem tika uzklausīti 2008. gada 1. jūlija tiesas sēdē.
Lietas dalībnieku prasījumi
Qualcomm
prasījumi Pirmās instances tiesai ir šādi:
—
atcelt apstrīdēto lēmumu;
—
piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Komisijas, kuru atbalsta Vācijas Federatīvā Republika,
Deutsche Telekom
,
Daimler
un
Daimler Financial Services
, prasījumi Pirmās instances tiesai ir šādi:
—
prasību noraidīt;
—
piespriest
Qualcomm
atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Juridiskais pamatojums
I —
Par pieņemamību
A —
Lietas dalībnieku argumenti
1. Komisijas un Vācijas Federatīvās Republikas argumenti
a) Par apstrīdētā lēmuma paziņošanu
Vispirms Komisija, kuru atbalsta Vācijas Federatīvā Republika, uzskata, ka
Qualcomm
prasība ir novēlota, jo apstrīdētais lēmums tai tika paziņots 2003. gada 23. maijā un tā cēla savu prasību atcelt tiesību aktu tikai , kas ir daudz vēlāk, nekā Reglamentā paredzētais divu mēnešu un 10 dienu prasības celšanas termiņš.
Komisija uzskata, ka, lai gan
Qualcomm
nav apstrīdētā lēmuma adresāte, tas, ka apstrīdētais lēmums tika nosūtīts
Qualcomm
2003. gada 23. maijā, ir paziņojums EKL 230. panta piektās daļas izpratnē. Tā uzskata par no judikatūras izrietošu to, ka lēmumu var paziņot lietas dalībniekam, kas nav tā adresāts, bet kuru tieši un individuāli šis lēmums skar (Pirmās instances tiesas spriedums lietā
T-11/95
BP Chemicals
/Komisija,
Recueil
, II-3235. lpp.
, 52. punkts, un, pretēji, Pirmās instances tiesas spriedums lietā
T-296/97
Alitalia
/Komisija,
Recueil
, II-3871. lpp.
, un spriedums lietā
T-190/00
Regione Siciliana
/Komisija,
Recueil
, II-5015. lpp.
, 31. punkts), un ka, lai lēmuma paziņošana būtu likumīga, pietiek, ka šis lēmums ir paziņots lietas dalībniekam, kuru tas skar tieši un individuāli tādā veidā, lai tas ar šo lēmumu varētu iepazīties (Tiesas spriedums lietā
6/72
Europemballage
un
Continental Can
/Komisija,
Recueil
, 215. lpp.
, 10. punkts; Pirmās instances tiesas spriedums lietā
T-12/90
Bayer
/Komisija,
Recueil
, II-219. lpp.
, un spriedums lietā
T-43/92
Dunlop Slazenger
/Komisija,
Recueil
, II-441. lpp.
, 25. punkts). Veiktajai apstrīdētā lēmuma nosūtīšanai bija visas paziņojuma pazīmes un apstrīdētais lēmums
Qualcomm
skāra tieši un individuāli kā paziņotāju uzņēmumu konkurenti.
EKL 254. panta trešā daļa nenoliedz iespēju paziņot lēmumu arī citām personām, kas nav tā adresāti. Tieši pretēji, šāda paziņošana ir saskaņā ar tiesību aizsardzības līdzekļiem, kurus sniedz Līgums, saskaņā ar kuru personas, kas nav lēmuma adresātes, tomēr var lūgt to atcelt, ja šis lēmums tās skar tieši un individuāli. Turklāt atbilstoši Koncentrāciju regulas 20. panta 2. punktam Komisijai nav pienākuma publicēt pilnu to lēmumu tekstu, kuri pieņemti saskaņā ar šīs regulas 8. panta 2. punktu, bet tikai lietas dalībnieku vārdus un būtiskos šo lēmumu faktus. Turklāt Komisija precizē, ka no 2004. gada 1. maija šo lēmumu nekonfidenciālā versija netiek publicēta pilnībā visās Kopienas valodās un ka lēmumu, kas ir pieņemti atbilstoši Koncentrāciju regulas 8. panta 2. punktam, publikācija tiek sniegta tikai par to būtiskajiem faktiem, kas ir minēti šīs regulas 20. panta 2. punktā. EKL 230. panta piektajā daļā ir norādīts paziņojums prasītājam un nevis lēmuma adresātam. Turklāt
Qualcomm
neesot drīkstējusi ignorēt šo paziņojumu pirms apstrīdētā lēmuma publicēšanas, lai pagarinātu prasības atcelt tiesību aktu celšanas termiņa sākumu un šādā veidā
de facto
sevi nostādītu labvēlīgākā stāvoklī nekā trešās personas, kas var celt prasību vai kas ir lēmuma adresātes. Tā atgādina, ka prasības celšanas termiņš tika noteikts, lai nodrošinātu visu tiesisko situāciju skaidrību un drošību un izvairītos no jebkāda veida diskriminācijas un patvaļīgas rīcības tiesu darbā.
Visbeidzot, Pirmās instances tiesa uzdeva jautājumus par Pirmās instances tiesas 2005. gada 15. jūnija sprieduma lietā
T-17/02
Olsen
/Komisija (Krājums, II-2031. lpp.
) atbilstību, attiecībā uz ko Komisija uzskata, ka šī sprieduma pamatā esošā lieta atšķiras no aplūkojamās lietas, pirmkārt, ar to, ka tajā tika izskatīts valsts atbalsta jomas jautājums, kurā tiesību normas skaidri precizē, ka lēmumus paziņo ar atbalstu saistītām dalībvalstīm, un, otrkārt, ar to, ka šajā lietā lēmumu paziņojumā skaidri tika precizēts, ka nav garantijas, ka nosūtītais lēmums atbilst lēmuma adresātam paziņotajam lēmumam. Tomēr Komisija norāda, ka Pirmās instances tiesas veiktā pārbaude attiecībā uz paziņojumu, kas bija pamatā spriedumam iepriekš minētajā lietā
Olsen
/Komisija, lai noteiktu, vai tas ir paziņojums, parāda, ka lēmumu var paziņot lietas dalībniekam, kurš nav tā adresāts. Turklāt atšķirībā no situācijas šajā citā lietā Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (
OV L 24, 1. lpp.
) 6. panta 5. punktā un 8. panta 8. punktā ir paredzēta obligāta paziņošana dalībvalstīm un “attiecīgajiem uzņēmumiem”, pat ja tie nav minētā pasākuma adresāti, un regula paredz lēmumus publicēt
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
.
Komisija uzsver, ka neviens Līguma vai Koncentrāciju regulas noteikums neliedz paziņot lēmumu trešām ar to skartām personām. Šāds paziņojums turklāt tiekot sniegts koncentrācijā iesaistīto dalībnieku tiesiskās drošības interesēs un koncentrācijas kontroles laikā uzsāktās Kopienas procedūras turpinātības interesēs.
b) Par uzzināšanu
Pakārtoti — Komisija, kuru atbalsta Vācijas Federatīvā Republika, uzskata, ka, pieņemot, ka apstrīdētais lēmums netika paziņots
Qualcomm
, tā tomēr 2003. gada 23. maijā uzzināja par šī lēmuma esamību un tā precīzo saturu, tādējādi termiņš prasības celšanai atcelt lēmumu sākās tajā dienā un šī prasība ir novēlota.
Judikatūra, saskaņā ar kuru apstrīdētā akta uzzināšanas dienas datumam kā prasības celšanas termiņa sākumam ir pakārtots raksturs salīdzinājumā ar akta publikācijas vai paziņošanas dienu, attiecas tikai uz gadījumu, kad prasītājiem lietas dalībniekiem nebija iespējas uzzināt precīzu apstrīdētā lēmuma tekstu pirms tā paziņošanas vai publicēšanas (iepriekš 34. punktā minētie spriedumi lietā
BP Chemicals
/Komisija, 47. punkts; lietā
Alitalia
/Komisija, 61. punkts, un lietā
Regione Siciliana
/Komisija, 30. punkts). Turklāt tikai kopsakarā ar apstākli, ka akts tika publicēts divu mēnešu laikā no tā pieņemšanas, Tiesa esot varējusi secināt, ka prasības celšanas termiņš sākās publikācijas datumā (Tiesas 1998. gada 10. marta spriedums lietā
C-122/95 Vācija/Padome,
Recueil
, I-973. lpp.
, 38. punkts). Visbeidzot, spriedumā lietā
C-188/92
TWD Textilwerke Deggendorf
(
Recueil
, I-833. lpp.
, 15.–18. punkts) Tiesa esot uzskatījusi, ka lietas dalībnieki, kuri acīmredzot ir tiesīgi celt prasību atcelt tiesību aktu, nav tiesīgi šo jautājumu atlikt uz nenoteiktu laiku, atsaucoties uz citām procesuālajām normām. Komisija uzskata, ka šī uz EKL 230. panta piektajā daļā paredzētā termiņa mērķi balstītā argumentācija ir piemērojama pēc analoģijas situācijai, kurā trešai personai ar acīmredzamām tiesībām celt prasību tika individuāli paziņots precīzs lēmuma saturs.
2.
Qualcomm
argumenti
Qualcomm
uzskata, ka prasība tika celta EKL 230. panta piektajā daļā paredzētajā termiņā, jo apstrīdētais lēmums tika publicēts
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
2003. gada 18. novembrī, piemērojot Koncentrāciju regulas 20. panta 1. punktu.
Qualcomm
uzskata, ka koncentrācijas jomas lēmumu publicēšana laikus atļauj garantēt tiesisko drošību.
Turklāt
Qualcomm
uzskata, ka 2003. gada 23. maijā izdarītā apstrīdētā lēmuma pārsūtīšana nav tā paziņošana, jo tikai lēmuma adresāti varot saņemt šādu paziņojumu. Šī interpretācija atbilstot iepriekš šī sprieduma 34. punktā minētajiem spriedumiem lietā
Europemballage Continental Can
/Komisija un
Dunlop Slazenger
/Komisija.
Qualcomm
arī uzskata, ka uzzināšana par apstrīdēto lēmumu neliedz tai skaitīt prasības celšanas termiņu no tā publikācijas dienas
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
.
Visbeidzot,
Qualcomm
uzskata, ka iepriekš šī sprieduma 36. punktā minētais spriedums lietā
Olsen
/Komisija apstiprina tās prasības pieņemamību, norādot, ka lēmums var tikt darīts zināms tikai tā adresātiem.
B —
Pirmās instances tiesas vērtējums
1. Ievada piezīmes
Saskaņā ar EKL 230. panta piekto daļu prasība atcelt tiesību aktu ir jāceļ divu mēnešu laikā pēc tam, kad vai nu tiesību akts publicēts, vai darīts zināms attiecīgai personai, vai, ja tas nenotiek, tad no dienas, kad tas šai personai kļuvis zināms.
Atbilstoši Pirmās instances tiesas Reglamenta 102. panta 1. punktam, ja termiņš, kas atvēlēts tiesvedības uzsākšanai par iestādes pieņemtu aktu, sākas no šā akta publicēšanas, šo termiņu skaita no 14. dienas beigām pēc akta publicēšanas dienas
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
. Atbilstoši šī paša Reglamenta 102. panta 2. punktam procesuālos termiņus pagarina, pamatojoties uz apsvērumiem par attālumu, par fiksētu desmit dienu termiņu.
Šajā lietā apstrīdētais lēmums tika publicēts
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
2003. gada 18. novembrī. Tomēr Komisija
Qualcomm
nosūtīja nekonfidenciālu apstrīdētā lēmuma versiju .
Qualcomm
prasība pret apstrīdēto lēmumu tika iesniegta Pirmās instances tiesas kancelejā , kas ir noteiktajā termiņā, skaitot no apstrīdētā lēmuma publikācijas dienas
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
.
2. Par apstrīdētā lēmuma publicēšanu vai paziņošanu
Jāatgādina, ka iepriekš šī sprieduma 36. punktā minētajā spriedumā lietā
Olsen
/Komisija tika nospriests, ka EKL 230. panta piektās daļas izpratnē paziņošana ir darbība, ar kuru individuāla tiesību akta izdevējs paziņo minēto tiesību aktu tā adresātiem un tādējādi dod tiem iespēju iepazīties ar šo aktu. Šī interpretācija izriet arī no EKL 254. panta 3. daļas, saskaņā ar kuru lēmumus paziņo visiem, kuriem tie adresēti, un līdz ar šādu paziņošanu tie stājas spēkā (iepriekš šī sprieduma 36. punktā minētais spriedums lietā
Olsen
/Komisija, 74. punkts).
Šajā lietā apstrīdētajā lēmumā tikai
DaimlerChrysler
un
Deutsche Telekom
ir norādīti kā tā adresāti (skat. apstrīdētā lēmuma 4. pantu). Tā kā
Qualcomm
nav viena no apstrīdētā lēmuma adresātēm, akta paziņošanas kritērijs tai nav piemērojams. Attiecīgi Komisija nevar apgalvot, ka
Qualcomm
prasība nav pieņemama tādēļ, ka šī prasība tika celta pēc prasības celšanas termiņa beigām, kurš sākās dienā, kad apstrīdētais lēmums tai tika “paziņots”, lai gan runa nav par apstrīdētajā lēmumā formāli norādītu adresātu.
Šo novērtējumu neatspēko Komisijas izvirzītie argumenti, lai norādītu, ka lēmumu varot paziņot, piemērojot EKL 230. panta piekto daļu, ne tikai šajā lēmumā norādītajiem tā adresātiem atbilstoši EKL 254. panta trešajai daļai, bet arī citām personām. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka Koncentrāciju regulas 20. panta 1. punkts nosaka pienākumu
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
publicēt lēmumus, kas ir pieņemti, piemērojot šo regulu, tādējādi personām, kas nav apstrīdētajā lēmumā norādītās kā adresātes, prasības celšanas sākuma termiņš ir jāaprēķina, pamatojoties uz pirmo EKL 230. panta piektajā daļā minēto gadījumu, proti, skaitot no tā publicēšanas.
Piekrist Komisijas piedāvātajai paplašinātajai adresāta jēdziena interpretācijai, kas ietver gan lēmumā norādīto adresātu vai adresātus, gan citas personas, ko par tādām atzīst Komisija un kas nav bijušas šajā lēmumā, nozīmētu apšaubīt pienākuma, kas ir paredzēts Koncentrāciju regulas 20. panta 1. punktā, sekas, dodot Komisijai rīcības brīvību, lai tā noteiktu, kuras ir tās personas, kas lēmumā nav minētas kā tā adresātes un kas var celt prasību no šī lēmuma paziņošanas dienas, nevis no tā publicēšanas. Šādas rīcības brīvības piešķiršana var radīt vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpumu, jo to personu starpā, kas nav tieši minētas lēmumā kā tā adresātes, ir konkrētas personas, kurām šis lēmums tika “paziņots” un kuras var to apstrīdēt, sākot no tā “paziņošanas”, lai gan citas personas, kurām šis lēmums netika “paziņots”, var to apstrīdēt, sākot no tā publicēšanas. Jebkura persona, kuru Komisijas pieņemtais lēmums skar tieši un individuāli, principā ir tiesīga apstrīdēt šo lēmumu. Turklāt Komisijai ne vienmēr pastāv iespēja
a priori
norādīt personas, kuras var celt prasību, sākot no lēmuma paziņošanas. Tādējādi, piemēram, ir grūti identificēt visus pašreizējos un potenciālos konkurentus, kurus varētu ietekmēt apstrīdētajā lēmumā norādītais koncentrācijas darījums.
Šādas diskriminācijas pamatā nevar būt mērķis pēc iespējas ātrāk garantēt tiesisko drošību, ierobežojot iespēju pārsūdzēt apstrīdēto lēmumu, tiesā pret to ceļot prasību. Faktiski šī mērķa sasniegšanu nevar nodrošināt, izmantojot Komisijas piedāvāto paplašināto interpretāciju, jo ar to
a priori
un sistemātiski nevar identificēt personas, kuras apstrīdētais lēmums skar tieši un individuāli. Turklāt jebkurā gadījumā šī mērķa sasniegšanu pilnībā nodrošina pienākums veikt publicēšanu
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
, kas Komisijai ir noteikts saskaņā ar Koncentrāciju regulas 20. panta 1. punktu.
Turklāt nav nozīmes Komisijas argumentam, saskaņā ar kuru pastāv diskriminējoša attieksme starp, pirmkārt, lietas dalībniekiem, kuri paziņo par koncentrāciju un kuri var celt prasību atcelt tiem paziņoto lēmumu, tikai skaitot no tā paziņošanas dienas, un, otrkārt, trešām personām, kuras piedalījās administratīvajā procesā, kura rezultātā tika pieņemts šis lēmums, un kurām tas tika “paziņots”, bet attiecībā uz kurām prasības celšanas sākuma termiņš sākas tikai no lēmuma publicēšanas dienas. Tas faktiski balstās uz pieņēmumu, ka Komisija var pamatoti paziņot savu lēmumu citām personām, kas nav [par koncentrāciju paziņojušie] lietas dalībnieki. Šī sprieduma 49. un 50. punktā norādīto iemeslu dēļ tā nevar būt.
Tāpat ir jānorāda, ka attiecībā uz Komisijas norādīto judikatūru šī sprieduma 34. punktā tajā nav skaidri nolemts par jautājumu, vai lēmumu var uzskatīt par paziņotu personai, kas nav tā adresāte, pat tad, ja piemērojamais tiesiskais regulējums paredz šī lēmuma publicēšanu.
Ir jānoraida arī Komisijas arguments, kas balstās uz apstākli, saskaņā ar kuru Koncentrāciju regulas 20. panta 2. punktā ir tikai paredzēts pienākums publicēt lietas dalībnieku nosaukumus un būtiskos lēmuma faktus, un ka kopš 2004. gada 1. maija nekonfidenciālā šo lēmumu versija vairs netiek publicēta pilnībā un visās Kopienas valodās. Šajā sakarā ir jākonstatē, ka aplūkojamajā lietā nekonfidenciālā apstrīdētā lēmuma versija pilnībā tika publicēta
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
un bija pieejama visās oficiālajās valodās publicēšanas dienā, ieskaitot
Qualcomm
valodu, un mērķis bija paziņot
Qualcomm
tikai apstrīdētā lēmuma nekonfidenciālo versiju vācu valodā, kas ir no
Qualcomm
statūtiem atšķirīga valoda. Tādējādi publicēšana
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
garantēja
Qualcomm
piekļuvi būtiskai informācijai, lai tā varētu celt prasību atcelt apstrīdēto lēmumu.
Visbeidzot, attiecībā uz Regulu Nr. 139/2004 ir jānorāda, ka tai nav nozīmes šīs prāvas vajadzībām, jo tā ir piemērojama, sākot no 2004. gada 1. maija, proti, pēc apstrīdētā lēmuma pieņemšanas.
3. Par apstrīdētā lēmuma uzzināšanu
No paša EKL 230. panta piektās daļas teksta izriet, ka kritērijam par apstrīdētā lēmuma uzzināšanas datumu kā prasības celšanas sākuma termiņu ir palīgraksturs salīdzinājumā ar publikācijas vai paziņošanas datumu (skat. iepriekš šī sprieduma 34. punktā minēto spriedumu lietā
Regione Siciliana
/Komisija, 30. punkts un tajā minētā judikatūra).
Līdz ar to nevar uzskatīt, ka tas, ka
Qualcomm
uzzināja par apstrīdēto lēmumu 2003. gada 23. maijā, ļauj uzskatīt to par prasības celšanas sākuma termiņu atbilstoši EKL 230. panta piektajai daļai, ņemot vērā, ka šis lēmums, piemērojot Koncentrāciju regulas 20. panta 1. punktu,
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
tika publicēts . Tikai šīs publikācijas datumā sākas prasības celšanas sākuma termiņš, kurš ir
Qualcomm
rīcībā, lai lūgtu atcelt apstrīdēto lēmumu saskaņā ar EKL 230. pantu.
Šo novērtējumu neatspēko šī sprieduma 39. punktā Komisijas norādītā judikatūra. Pretēji Komisijas veiktajai šīs judikatūras interpretācijai no tās nevar secināt, ka gadījumā, ja apstrīdētais lēmums kļūst zināms pirms tā publicēšanas, prasības celšanas termiņš sākas šajā uzzināšanas dienā.
4. Secinājums
Ņemot vērā iepriekš minētos faktus, šajā lietā jāsecina, ka EKL 230. panta piektajā daļā minētais prasības celšanas termiņš sākās apstrīdētā lēmuma publicēšanas dienā
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
, proti, 2003. gada 18. novembrī, un Komisijai nav iespējas pamatoties uz to, ka tā nosūtīja apstrīdētā lēmuma nekonfidenciālo versiju personai, kas nebija lēmuma adresāte, lai apšaubītu šīs prasības celšanas termiņa sākuma datumu un tādējādi nošķirtu personas, kas nav šāda akta adresātes, atkarībā no kā Komisija nolemj, vai tām lēmumu paziņot. Attiecīgi šī prasība nav nokavēta un Komisijas norādītais iebildums par šīs prasības pieņemamību ir jānoraida.
II —
Par lietas būtību
A —
Ievads
Aplūkojot dažādos prasītājas izvirzītos iebildumus, jāizšķir trīs pamati. Pirmais pamats ir par acīmredzamu kļūdu vērtējumā, kļūdainu faktu konstatējumu un pretrunīgu argumentāciju par saistību atbilstību konkurences problēmu atrisināšanai attiecīgajā tirgū. Otrais pamats ir par pilnvaru nepareizu izmantošanu. Visbeidzot, trešais pamats ir par nepietiekamu pamatojumu.
B —
Par pirmo pamatu par acīmredzamu kļūdu vērtējumā, kļūdainu faktu konstatējumu un pretrunīgu argumentāciju par saistību atbilstību konkurences problēmu atrisināšanai attiecīgajā tirgū
1. Lietas dalībnieku argumenti
a)
Qualcomm
argumenti
— Ievads
Qualcomm
uzskata, ka apstrīdētajā lēmumā norādītās saistības neļauj kliedēt šaubas par konkurences normu ievērošanu. It īpaši saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanas modeli rada “nevienlīdzīgus darbības noteikumus”, pirmkārt, uzņēmumiem, kas piedāvā telemātiskās sistēmas bez saiknes ar
TGG
portālu, un, otrkārt, uzņēmumiem, kas darbību veic, izmantojot
TGG
portālu un
Toll Collect
borta ierīces.
Qualcomm
apgalvo, ka transporta uzņēmumi izmantojot tikai vienu platformu —
Toll Collect
borta ierīces —, jo tie var saņemt visus galvenos telemātiskos pakalpojumus, izmantojot šo borta ierīci. Tā uzskata, ka apstāklis, ka saistības par
TGG
portālu paredz, ka, lai ar šo borta ierīci varētu sniegt telemātiskos pakalpojumus, koncentrācijas uzņēmumiem un jebkuram citam telemātisko pakalpojumu sniedzējam ir jādarbojas, izmantojot
TGG
portālu, šo secinājumu nemaina, jo šie pakalpojumu sniedzēji, kas var sniegt tādus pašus pakalpojumus kā koncentrācijas uzņēmumi, it īpaši
DaimlerChrysler
, būtu tos varējuši piedāvāt, ja tiem būtu atļauts tieši piedāvāt telemātiskos pakalpojumus, izmantojot
Toll Collect
borta ierīci. Tādējādi nedz saistības par
GPS
saskarni, nedz saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli nenovērš
Toll Collect
borta ierīces priekšrocību cenas jomā.
Qualcomm
uzskata, ka Vācijas Federatīvās Republikas apsvērums, ka
Toll Collect
borta ierīces, kuras izsniedza atbilstoši apsaimniekošanas līgumam, kuru Vācijas Federatīvā Republika noslēdza ar
Toll Collect
, lai apsaimniekotu automātiskas ceļu nodevas no lielas kravnesības automašīnām, kuras brauc pa Vācijas lielceļiem, iekasēšanas sistēmu, nav uzreiz izmantojamas telemātisko pakalpojumu sniegšanai, ir nepieņemams un kļūdains. Šis apsvērums esot nepieņemams, jo tas pamatojas uz notikumiem pēc apstrīdētā lēmuma pieņemšanas. Turklāt tas esot kļūdains, jo, izmantojot šīs borta ierīces,
Toll Collect
varot sniegt telemātiskos pamata pakalpojumus, un nav jāveic atjaunināšana vai jāuzstāda papildu atmiņa vai papildu programmatūra.
Qualcomm
uzskata, ka Vācijas Federatīvās Republikas arguments par to, ka
Toll Collect
nevarot piedāvāt telemātiskos pakalpojumus, tāpēc ka tā vēl nav saņēmusi Vācijas Federatīvās Republikas atļauju, arī neesot pieņemams, jo tas apšaubītu apstrīdētā lēmuma pieņemšanas laikā pienācīgi pamatoto un neapstrīdēto pieņēmumu, ka Vācijas Federatīvā Republika atļauj
Toll Collect
sniegt telemātiskos pakalpojumus. Turklāt
Qualcomm
uzsver, ka Vācijas Federatīvā Republika neapgalvo, ka apstrīdētā lēmuma pieņemšanas laikā esot bijis nesaprātīgi uzskatīt, ka nepieciešamā atļauja netikšot piešķirta, bet tikai to, ka tā vēl nav izsniegta. Vācijas Federatīvās Republikas arguments nav patiess, jo tā neapgalvo, ka atļauja netika piešķirta, bet tikai ka tā vēl nebija izsniegta.
Turklāt
Qualcomm
uzskata, ka Komisija ir pārkāpusi Koncentrāciju regulu, jo apstrīdētajā lēmumā tā uzskatīja, ka pietiek ar to, ka ar saistībām tiek “ierobežota” vai “lielā mērā” novērsta
Toll Collect
borta ierīces kļūšana par dominējošo platformu (skat. apstrīdētā lēmuma 71. un 72. apsvērumu).
— Par saistību par
GPS
saskarni
Qualcomm
uzskata, ka Komisija nepaskaidro, kādā veidā ietaupījumi, kurus varētu veikt, izmantojot saistības par
GPS
saskarni, un kuri tika novērtēti par summu no EUR 150 līdz 200 par ierīci, ļautu trešām personām konkurēt ar
Toll Collect
borta ierīci un “vēl vairāk ierobežot” dominējošo stāvokli, kādai būtu jābūt
Toll Collect
borta ierīcēm. Komisijas veiktais saistību par
GPS
saskarni izvērtējums esot balstīts uz kļūdainiem faktiem un esot acīmredzama kļūda vērtējumā.
Pirmkārt,
Qualcomm
uzskata, ka saistības par
GPS
saskarni nerada ietaupījumus no EUR 150 līdz 200 apmērā par ierīci. Šajā sakarā tā norāda, ka tai bija iespēja iegadāties
GPS
vienības, kas paredzētas telemātisko ierīču aprīkojumam, par cenu no EUR 33 līdz 55. Turklāt tā norāda, ka Komisija uzskata, ka iespējamie ietaupījumi no šīm saistībām ir vienādi ar
GPS
vienības izmaksām. Trešās personas, kas izmanto
Toll Collect
iebūvēto vienību
GPS
saskarni, sedzot papildu izmaksas, kas tām nerastos, ja tās attīstītu savu sistēmu.
Šīs papildu izmaksas ir šādas: attīstības izdevumi par nepieciešamo viņu materiāla un programmatūras pielāgošanu, lai savienotu viņu sistēmas ar
GPS
saskarni; izdevumu kompensācija par saskarnes attīstību; maksājums par licenci saskaņā ar saistību B.III.3. punktu; un izdevumi par vajadzību attīstīt divas paralēlu produktu līnijas, proti, “savienojamu” sistēmu, kas paredzēta lietošanai Vācijā, un operacionālu sistēmu ar
GPS
funkciju, kas paredzēta izmantošanai ārpus šīs teritorijas.
Qualcomm
uzskata, ka, pat ja pašreiz šīs izmaksas netiek aprēķinātas ar pietiekamu precizitātes pakāpi, jo tehniskās
GPS
saskarnes detaļas vēl nav zināmas, kopējā šo izmaksu summa, iespējams, pilnībā likvidēs ietaupījumus, kas tika iegūti saistībām par
GPS
saskarni dēļ. Tāpat
Qualcomm
arī norāda, ka ekonomiski esot izdevīgāk ražot un pārdot telemātiskas ierīces kopā ar
GPS
vienību.
Otrkārt,
Qualcomm
uzskata, ka saistības par
GPS
saskarni neizbeidz
Toll Collect
borta ierīces konkurences priekšrocību, pat ja tā radītu ietaupījumu no EUR 150 līdz 200 par ierīci. Tā atgādina, ka apstrīdētā lēmuma 62. apsvērumā Komisija ir konstatējusi, ka pašreiz šajā tirgū telemātisko ierīču cena svārstās no EUR 1000 līdz 2500. Tādējādi, pat ja saistības par
GPS
saskarni radīja ietaupījumus no EUR 150 līdz 200 par ierīci, un pieņemot, ka tā atļauj ietaupīt Komisijas iebildumu rakstā norādītās summas, trešās personas, kuras piedāvā telemātiskas ierīces, vienmēr esot būtiski nelabvēlīgākā situācijā cenas ziņā salīdzinājumā ar
Toll Collect
borta ierīci, kuru piegādā bez maksas. Papildus alternatīvo telemātisko ierīču pirkuma cenai transporta uzņēmumiem esot jāmaksā arī instalācijas izmaksas un viņu kravas mašīnu dīkstāves izmaksas, ko Komisija atzina apstrīdētā lēmuma 72. apsvērumā. Šīs pēdējās izmaksas ir apmēram EUR 100 līdz 120 par kravas mašīnu. Turklāt
Qualcomm
uzskata, ka Komisija nesniedz nekādus paskaidrojumus vai pierādījumu par to, kā piegādātāji trešās personas varētu radīt konkurenci
Toll Collect
borta ierīcēm.
Treškārt,
Qualcomm
ļauj saprast, ka trešās personas piedāvā telemātiskas ierīces, ko var pieslēgt
Toll Collect
borta ierīcēm, izmantojot tās
GPS
saskarni, kam ir jāpiegādā arī otra ierīce, kas aizņem vietu kravas mašīnas kabīnē.
— Par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli
Pirmkārt,
Qualcomm
nepiekrīt apgalvojumam, kas ir pārņemts apstrīdētā lēmuma 71. apsvērumā, ka lielas kravnesības automašīnu ražotāji un to aprīkotāji, iespējams, pārņems tādu ierīču izstrādi un ražošanu, kurus var izmantot automātiskai ceļu nodevas ieturēšanai un telemātisko pakalpojumu sniegšanai.
Qualcomm
uzskata, ka, izņemot neprecīzu atsauci uz vienu apspriedi ar tirgus dalībniekiem, Komisija nesniedz nekādus paskaidrojumus par apsvērumiem un pierādījumiem, uz kuriem ir pamatots tās apgalvojums.
Otrkārt,
Qualcomm
uzskata, ka arī saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli neizbeidz problēmu tādēļ, ka trešo personu sistēma vienmēr būs par maksu, bet
Toll Collect
borta ierīce ir bezmaksas, tādējādi transporta uzņēmumi neiegādāsies trešo personu sistēmu. Tādējādi saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli nedodot nekādus ietaupījumus trešām personām, kas piedāvā telemātiskas ierīces, integrējot šo moduli, jo tām ir jāmaksā vismaz no EUR 1000 līdz 2500, lai gan var arī saņemt bezmaksas
Toll Collect
borta ierīci. Turklāt trešās personas, kas piedāvā telemātiskās ierīces, nevarot piekļūt
Toll Collect
borta ierīces izveidotajiem datiem, tādējādi tām esot pašām jāizveido visi telemātiskiem pakalpojumiem paredzētie dati un jāsaražo nepieciešamais materiāls (
GPS
, ekrāns, paziņojumu vienība, mobilā saziņas sistēma u.c.) un programmatūra.
Qualcomm
apgalvo, visbeidzot, ka uzņēmumiem, kuri izveido savu ceļu nodevas iekasēšanas moduli pēc saistības par samaksas iekasēšanas moduli, rodoties papildu izmaksas. Atsaucoties cita starpā uz saistību B.IV.2.4. punktu,
Qualcomm
paskaidro, ka runa nav par nenozīmīgām izmaksām, jo trešās personas, kas piedāvā telemātiskas ierīces, cita starpā sedz šādas izmaksas:
—
attīstības izdevumi saistībā ar nepieciešamo viņu sistēmas pielāgošanu, lai varētu integrēt ceļu nodevas iekasēšanas moduli;
—
izstrādes izdevumi saistībā ar kopuzņēmuma partneru veikto ceļu nodevas iekasēšanas moduļa attīstību un/vai nodevu par licenci, kura jāmaksā pakalpojuma sniedzējiem trešām personām;
—
izdevumi saistībā ar ceļu nodevas iekasēšanas moduļu bezmaksas piegādi;
—
viņu sistēmas apstiprinājuma izmaksas.
Ņemot vērā, ka ceļu nodevas iekasēšanas moduļa tehniskās detaļas vēl nav zināmas, pašreiz nebūtu iespējams sniegt precīzu papildu izmaksu novērtējumu.
Treškārt,
Qualcomm
uzskata, ka Vācijas Federatīvās Republikas apsolījums, ka pret trešām personām, kuras piedāvā telemātiskas ierīces, tās integrējot ceļu nodevas iekasēšanas modulī, nav atšķirīga attieksme ceļu nodevas sistēmas apsaimniekošanas cenas ziņā (apstrīdētā lēmuma 70. apsvērums), neizbeidz
Toll Collect
borta ierīšu cenas priekšrocību, jo, lai izbeigtu šo priekšrocību, Vācijas Federatīvajai Republikai esot bijis jāapņemas segt visas izmaksas, kuras rodas trešām personām, ja tās piegādā bezmaksas telemātiskas ierīces, tās integrējot ceļu nodevas iekasēšanas modulī.
Ceturtkārt un visbeidzot,
Qualcomm
nepiekrīt Komisijas pirmo reizi tās iebildumu rakstā norādītajam, ka lielas kravnesības automašīnu ražotāji var integrēt ceļu nodevas iekasēšanas moduli telemātiskā ierīcē, kuru tie sērijveidā montē savās automašīnās, tādā veidā, lai tiem nebūtu jāpērk
Toll Collect
borta ierīces. Šajā sakarā tā vispirms apgalvo, ka visas pašreiz apritē esošas lielas kravnesības automašīnas un tās, kuras tiks saražotas divos līdz piecos nākamajos gados, tikšot aprīkotas ar otrās montāžas laikā iebūvētu “telemātisko portālu”, kas nozīmē, ka klientiem būšot izvēles iespēja starp bezmaksas
Toll Collect
borta ierīci un maksas telemātisko ierīci, kas piedāvā papildu pakalpojumus. Turpinājumā pēc savas pieredzes tā norāda, ka automašīnu parka apsaimniekotāji nav pozitīvi noskaņoti pret telemātisko terminālu sērijveida montāžu lielas kravnesības automašīnās, jo principā tie izmanto dažādu marku automašīnas. Tā arī apgalvo, ka, ja dažādās telemātiskās ierīces tiek uzmontētas sērijveidā katras markas automašīnās, tās nevar savā starpā sazināties. Turklāt kravas mašīnu parka apsaimniekotājs nebūšot spējīgs sazināties ar dažāda veida telemātiskām ierīcēm, un autovadītāju apmācība kļūšot vēl sarežģītāka. Tā, visbeidzot, uzskata, ka Komisija nepaskaidro, kāda iemesla dēļ telemātisko ierīču sērijveida montāža, integrējot ceļu nodevas iekasēšanas moduli, noteikti traucēs
Toll Collect
borta ierīcei kļūt par dominējošo platformu. Pat ja klienti dotu priekšroku sērijveidā uzmontētiem telemātiskiem termināliem, Komisija nav pierādījusi, ka šāda tendence traucētu
Toll Collect
borta ierīcei kļūt par dominējošo platformu.
— Par tiesas procesa laikā Komisijas norādīto argumentu nepamatotību
Qualcomm
apstrīd Komisijas argumentu, saskaņā ar kuru, tā kā saistības par
TGG
portālu ir pietiekamas, lai saglabātu efektīvu konkurenci attiecīgajā tirgū kopumā, citu saistību ietekme šajā tirgū ir minimāla. Šajā sakarā tā precizē, ka, ja apstrīdētajā lēmumā Komisija faktiski ir norādījusi attiecīgo tirgu kā Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgu, tā tomēr analizē
Toll Collect
ietekmi uz šo tirgu šajās divās dažādās nodaļās (skat. apstrīdētā lēmuma IV.D.2.1. un IV.D.2.2. daļu). Tādējādi Komisija esot norādījusi, ka šajā tirgū pastāv dažādas konkurences problēmas, kuras ir jāatrisina ar atbilstīgām saistībām. Līdz ar to
Qualcomm
ir koncentrējusies uz saistībām par
GPS
saskarni un uz saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli, jo tās ir paredzētas, lai atvērtu konkurenci šajā tirgus segmentā, kas tai ir svarīgs kā telemātisko sistēmu piegādātājai. Tā piebilst, ka, pat pieņemot, ka saistības par
TGG
portālu ir pietiekamas, lai garantētu telemātisko pakalpojumu efektīvu konkurenci, tā nav pietiekama, lai saglabātu konkurenci visā šajā tirgū, jo, kā ir norādīts apstrīdētā lēmuma 30. apsvērumā, lielākā daļa uzņēmēju, tāpat kā viņa, šajā tirgū ir “pilnīgi piegādātāji”.
Turklāt
Qualcomm
apstrīd Komisijas iebildumu raksta pamatotību, saskaņā ar kuru trešās personas, kas piedāvā telemātiskas ierīces vai iebūvētus risinājumus, var konkurēt ar bezmaksas
Toll Collect
borta ierīci, piedāvājot papildu telemātiskos pakalpojumus. Apstrīdētā lēmuma 71.–73. apsvērumā nav norādīts apsvērums, kas ļautu Komisijai secināt, ka saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli spēj liegt
Toll Collect
borta ierīcei kļūt par dominējošo telemātisko platformu. Turklāt Komisija apstrīdētā lēmuma 62. un 63. apsvērumā esot noteikusi, ka telemātiskos pakalpojumus var sniegt, izmantojot esošo
Toll Collect
borta ierīču paaudzi, kam ir nepieciešamās telemātiskās pamatfunkcijas, un ka transporta uzņēmumi neiegādājas papildu telemātiskos pakalpojumus, ja tas nozīmē papildu izdevumus. Tādējādi Komisija pati uzskatot, ka iespēja piedāvāt telemātiskos papildu pakalpojumus neizbeigtu neizdevīgo situāciju cenu jautājumā.
Turklāt būtu nepareizi uzskatīt, kā to dara Komisija, ka pastāvot cena, kuru klienti būtu gatavi maksāt par otru telemātisko terminālu, lai saņemtu tiem nevajadzīgus papildu pakalpojumus. Papildus tam, ka Komisija neiesniedzot nevienu pierādījumu sava argumenta pamatošanai un it īpaši nevienu norādi par šo cenu,
Qualcomm
norāda, ka Komisija nav pat mēģinājusi paskaidrot pretrunu starp, pirmkārt, apsvērumiem, kas izteikti apstrīdētā lēmuma 54. un 63. apsvērumā, saskaņā ar kuru transporta uzņēmumi nav gatavi maksāt jebko par telemātiskām ierīcēm, ja
Toll Collect
borta ierīce tiek piedāvāta bez maksas, un, otrkārt, apgalvojumu apstrīdētā lēmuma 72. apsvērumā, saskaņā ar kuru ietaupījums no EUR 150 līdz 200 par ierīci ļauj trešām personām, kas piedāvā telemātiskas ierīces, konkurēt ar pakalpojumiem, kurus sniedz
Toll Collect
borta ierīce. Pat ja Komisijas pieņēmumi par izdevumu ietaupījumiem būtu pareizi, tomēr paliek cenas atšķirība no EUR 800 līdz 2300 apmērā starp
Toll Collect
borta ierīci un telemātisko ierīci, kura izmanto
GPS
saskarni.
Visbeidzot,
Qualcomm
uzskata, ka tirgus izpētē, kas ir pārņemta
Frost & Sullivan, European Commercial Vehicle Telematics Markets
, 2002. gada ziņojumā (turpmāk tekstā — “
Frost & Sullivan
ziņojums”), uz kuru pamatojas Komisija, ir norādīts, ka pašreiz ļoti nedaudziem klientiem ir interese saņemt vairāk pakalpojumu, nekā piedāvā
Toll Collect
borta ierīce, un ka šī situācija tuvākajā nākotnē, iespējams, nemainīsies. Šajā tirgus izpētē tiek nošķirtas “pamata” telemātiskās sistēmas, “vidējā līmeņa” sistēmas un “advancētās” sistēmas. Atbilstoši šim pētījumam šī borta ierīce būtu jākvalificē par “vidējā līmeņa” telemātisko sistēmu, it īpaši tās datu raidīšanas spēju dēļ. Šajā pašā pētījumā tika norādīts, ka 2001. gadā tirgus daļas bija šādas: 90 % telemātiskās pamatsistēmas, 9 % telemātiskās vidējā līmeņa sistēmas un 1 % advancētās telemātiskās sistēmas. Turklāt šajā pētījumā tiekot norādīts, ka 2009. gadā tirgus daļām būtu jābūt šādām: 78 % telemātiskās pamatsistēmas, 12 % telemātiskās vidējā līmeņa sistēmas un 10 % advancētās telemātiskās sistēmas.
Qualcomm
uzsver, ka šis noteikums nozīmē godīgas un netraucētas konkurences pastāvēšanu dažādo sistēmu veidu cenām, kas nav tāda situācija kā šajā lietā, kurā transporta uzņēmumi var saņemt bezmaksas
Toll Collect
borta ierīces, proti, telemātisko pamatsistēmu, vai pat vidējā līmeņa sistēmu, lai gan tiem būtu bijis jāmaksā, ja tie gribētu iegādāties advancēto telemātisko sistēmu. Katrā ziņā Komisijas norādītie pierādījumi atklājot, ka Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgus bija ļoti noslēgts attiecībā uz advancētām telemātiskām sistēmām.
Qualcomm
turklāt iebilst Komisijas sniegtajai šīs tirgus izpētes interpretācijai. Tā uzskata, ka, pat ja šo pētījumu Komisija sākotnēji interpretēja iepriekš minētajā nozīmē, neesot pierādīts, ka
Toll Collect
borta ierīces nav dominējošā platforma, jo telemātiskām pamatsistēmām piederēja 78 % no tirgus pēc to apjoma un 45 % no tirgus pēc to vērtības. Turklāt tā uzskata, ka
Toll Collect
borta ierīce ir telemātiskā vidējā līmeņa sistēma un ka 2009. gadā telemātisko pamatsistēmu un vidējā līmeņa sistēmu kopējās tirgus daļas atbilstoši
Frost & Sullivan
ziņojumā veiktā pētījuma prognozēm ir 90 % no tirgus pēc to apjoma un 68 % no tirgus pēc vērtības. Turklāt šie skaitļi ir tikai paredzējums 2009. gadam. Atbilstoši
Frost & Sullivan
ziņojumam 2004. gadā, proti, apstrīdētajam lēmumam atbilstošajā gadā, telemātisko pamatsistēmu tirgus daļai 2009. gadā būtu jābūt 94 % no tirgus pēc apjoma un 82 % no tirgus pēc vērtības.
b) Komisijas un Vācijas Federatīvās Republikas argumenti
Komisija, kuru atbalsta Vācijas Federatīvā Republika, galvenokārt uzskata, ka pirmais
Qualcomm
norādītais pamats ir balstīts uz apstrīdētā lēmuma neizprasto pamatu, ka ar to netiek identificēts telemātisko ierīču tirgus un telemātisko pakalpojumu tirgus, bet tikai ceļu telemātisko sistēmu tirgus, kas ietver materiālu, programmatūru un pakalpojumus.
Turklāt Komisija uzskata, ka
Qualcomm
argumenti pēc savas būtības nav pietiekami, lai atspēkotu tās kopējo analīzi par ietekmi, kāda būtu visām saistībām kopā uz Vācijas ceļu telemātikas tirgu. Pat pieņemot, ka saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli neesot pietiekamas, lai atrisinātu konkurences problēmu, kura ir norādīta apstrīdētajā lēmumā,
Qualcomm
neesot pierādījusi, ka konkurence starp telemātiskām ceļu ierīcēm būs pilnībā izbeigta, un neko neteica par to, ka saistības par telemātisko portālu kopā ar kvalitatīvo moratoriju liegtu
DaimlerChrysler
dominēt visā Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū, garantējot nediskriminējošu piekļuvi šai platformai.
Šajos apstākļos Komisija apstiprina, ka, piemērojot Koncentrāciju regulu, ir svarīgi nepieļaut dominējoša stāvokļa radīšanu un nevis to [tikai] ierobežot. Komisija uzskata, ka, lai gan šajā lietā saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli ierobežo dominējošo
Toll Collect
platformas stāvokli, visas saistības kopā nepieļauj, ka tiek radīts
DaimlerChrysler
dominējošais stāvoklis Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū ar
Toll Collect
platformas starpniecību.
Pakārtoti — Komisija, kuru atbalsta Vācijas Federatīvā Republika, iebilst pret
Qualcomm
apgalvojumiem attiecībā uz saistībām par
GPS
saskarni un saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli.
Attiecībā uz saistībām par
GPS
saskarni Komisija uzskata, ka tā varēja secināt labvēlīgu uzņemšanu šādai saskarnei no
Qualcomm
un citu konkurējošo koncentrācijas uzņēmumu puses administratīvā procesa laikā, kas ļautu šiem uzņēmumiem īstenot būtiskus ietaupījumus izmaksu līmenī. Turklāt administratīvā procesa laikā iegūtā informācija liecinot, ka ietaupījumus, ko šie uzņēmumi var izveidot šo saistību dēļ un kurus nevar aprēķināt, pamatojoties tikai uz
GPS
moduļa pirkumu, bet tajos jāieskaita arī citas izmaksas, tika saprasti no EUR 150 līdz 200 par ierīci, aprēķinu veicot piesardzīgi. Visbeidzot, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko sniedz saistības par
GPS
saskarni, ļaus trešām personām, kas piedāvā telemātiskos pakalpojumus, neraugoties uz atšķirīgas ierīces instalēšanu, labāk konkurēt ar telemātiskiem pakalpojumiem, kurus piedāvā ar
Toll Collect
borta ierīcēm, ja tie var piedāvāt advancētākus un daudzveidīgākus pakalpojumus. Nākotnes tirgus pastāvēšanu advancētākiem un daudzveidīgākiem piedāvājumiem apliecinot
Frost & Sullivan
ziņojums, neatkarīgi no
Toll Collect
iebūvēto vienību klasifikācijas telemātiskās vidējā līmeņa sistēmās vai advancētās sistēmās.
Attiecībā uz saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli Komisija, kuru atbalsta Vācijas Federatīvā Republika, atkārtoti apstiprina, ka tās var novērst bezmaksas piegādājamās
Toll Collect
borta ierīces kļūšanu par dominējošo platformu. Komisija uzskata, ka
Frost & Sullivan
ziņojums apstiprina, ka galvenokārt lielas kravnesības automašīnu ražotāji un to aprīkotāji izstrādājot un ražojot šādas telemātiskas ierīces, kuras var izmantot ceļu nodevas iekasēšanai. Telemātiskas ierīces, kurās ir integrēts ceļu nodevas iekasēšanas modulis, sniegtu lielas kravnesības automašīnu ražotājiem un to aprīkotājiem priekšrocību, jo tie varētu piedāvāt acīmredzami plašāku virkni funkciju un pakalpojumu nekā
Toll Collect
borta ierīces, kuras tiek iebūvētas otrreizējās montāžas laikā. Turklāt tās sniegtu lielas kravnesības automašīnu ražotājiem un to aprīkotājiem priekšrocību iebūvēt telemātisko ierīci tad, kad tiek aprīkoti transportlīdzekļa elektroniskie modulāri.
2. Pirmās instances tiesas vērtējums
a) Ievads
Lai novērtētu dažādos
Qualcomm
norādītos iebildumus tās pirmajā pamatā, vispirms ir jāatgādina, pirmkārt, Komisijas kontroles apmērs attiecībā uz lēmumiem par koncentrācijas darījumu un it īpaši tiem lēmumiem, kas ir pieņemti pēc saistību uzņemšanās, un, otrkārt, Komisijas apstrīdētajā lēmumā sniegtais koncentrācijas darījuma un saistību izvērtējums. Turpinājumā tiks analizēti iebildumi par saistību izvērtēšanas kritēriju. Visbeidzot, tiks novērtēti iebildumi saistībā ar ceļu nodevas iekasēšanas moduļiem un
GPS
saskarni.
b) Pamata apsvērumi
Atbilstoši Koncentrāciju regulas 8. panta 2. punktam Komisija pieņem lēmumu, ar ko koncentrācijas darījumu atzīst par atbilstošu kopējam tirgum, ja tā atklāj, ka paziņotā koncentrācija, vajadzības gadījumā pēc attiecīgo uzņēmumu veiktajiem grozījumiem, atbilst 2. panta 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, proti, šis darījums nerada vai nenostiprina dominējošo stāvokli, kura dēļ kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā tiktu būtiski traucēta efektīva konkurence.
Šādai koncentrācijas darījumu pārbaudei ir jāveic prognozes analīze, kuru veido izvērtējums par to, kā šāds darījums var grozīt faktorus, kas nosaka konkurences stāvokli attiecīgajā tirgū, lai pārbaudītu, vai tas efektīvai konkurencei radīs nozīmīgus traucējumus. Šādai nākotnes analīzei ir jāparedz dažādas cēloņsakarības, lai apstiprinātu to, kuras iespējamība ir vislielākā (šajā sakarā skat. Tiesas 2005. gada 15. februāra spriedumu lietā
C-12/03 P Komisija/
Tetra Laval
, Krājums, I-987. lpp.
, 43. punkts).
Tādējādi saskaņā ar Koncentrāciju regulas 8. panta 2. punktu tika nospriests, ka Komisijai ir tiesības atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu koncentrāciju, kura ietver saistības, vienīgi tad, ja šīs saistības ļauj Komisijai secināt, ka koncentrācija neradīs vai nenostiprinās dominējošo stāvokli, kura dēļ faktiskā konkurence kopējā tirgū tiktu būtiski traucēta (Pirmās instances tiesas 1999. gada 25. marta spriedums lietā
T-102/06
Gencor
/Komisija,
Recueil
, II-753. lpp.
, 318. punkts, un spriedums lietā
T-282/02
Cementbouw Handel & Industrie
/Komisija, Krājums, II-319. lpp.
, 294. punkts; šajā nozīmē skat. arī Pirmās instances tiesas spriedumu lietā
T-87/05
EDP
/Komisija, Krājums, II-3745. lpp.
, 63. punkts). Tādējādi Komisijas pienākums lēmumā, ar ko atzīst koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu, ir ar pietiekamu iespējamību pierādīt, ka šis darījums, kā to grozīja darījuma dalībnieku piedāvātās saistības, neradīs vai nenostiprinās dominējošo stāvokli, kura dēļ efektīvā konkurence kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā tiktu būtiski traucēta. Šāds Komisijas pierādīšanas pienākums tomēr neskar tās rīcības brīvību attiecībā uz sarežģītiem ekonomiskiem novērtējumiem (šajā sakarā skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
EDP
/Komisija, 63. punkts un tajā minētā judikatūra).
Tātad trešo personu, kuru prasība ir atcelt lēmumu, kurā ar saistībām papildinātā koncentrācija atzīta par saderīgu ar kopējo tirgu, pienākums ir pierādīt, ka Komisija ir kļūdaini novērtējusi šīs saistības, kādēļ koncentrācijas saderība ar kopējo tirgu ir apstrīdama.
Turklāt jānorāda, ka Kopienas tiesa
a priori
veic pilnīgu kontroli par to, kā Komisija piemēro tiesību normas koncentrāciju jomā. Tomēr jau ir nospriests, ka Koncentrāciju regulas pamatnoteikumi, it īpaši 2. pants, piešķir Komisijai zināmu rīcības brīvību, it īpaši attiecībā uz ekonomiskas dabas novērtējumiem. Līdz ar to šīs brīvības izmantošana, kas ir būtiska koncentrācijas jomas noteikumu definēšanai, Kopienu tiesai jākontrolē, ņemot vērā izvērtēšanas iespējas, kas ir pamatā ekonomiskas dabas noteikumiem, kuri veido daļu no koncentrācijas regulējuma (Tiesas 1998. gada 31. marta spriedums apvienotajās lietās
C-68/94 un C-30/95 Francija u.c./Komisija (saukta “Kali & Salz”),
Recueil
, I-1375. lpp.
, 223. un 224. punkts; un iepriekš 88. punktā minētais spriedums lietā Komisija/
Tetra Laval
, 38. punkts; Pirmās instances tiesas spriedums lietā
T-210/01
General Electric
/Komisija, Krājums, II-5575. lpp.
, 60. punkts).
Lai arī Tiesa atzīst Komisijai piešķirto rīcības brīvību ekonomiskajā jomā, tas tomēr nenozīmē, ka Kopienu tiesai ir jāatturas no Komisijas veiktās ekonomiska rakstura datu interpretācijas kontroles. It īpaši Kopienu tiesai ir jāpārbauda ne vien izvirzīto pierādījumu materiālā precizitāte, uzticamība un konsekvence, bet arī jākontrolē, vai šie pierādījumi izveido visu atbilstošo datu kopumu, kas ir jāņem vērā, lai izvērtētu sarežģītu situāciju un to, vai šo pierādījumu raksturs ļauj pamatot no tiem izdarītos secinājumus (iepriekš 88. punktā minētais spriedums lietā Komisija/
Tetra Laval
, 39. punkts).
Šīs lietas dalībnieku norādītie argumenti ir jāizvērtē, ņemot vērā šos principus, kas nosaka prasības par pierādījumiem un pierādīšanas pienākumu koncentrāciju jomā, kā arī apmēru, kādā Kopienu tiesa veic kontroli šajā jautājumā.
c) Komisijas veiktā koncentrācijas un saistību analīze
Apstrīdētā lēmuma 19. un nākamajos apsvērumos tiek precizēts, ka
Toll Collect
radīja koncentrācijas uzņēmumi pēc publiskā iepirkuma līguma piešķiršanas, lai Vācijas Federatīvās Republikas vārdā iekasētu maksājamās ceļu nodevas no lielas kravnesības automašīnām, kas brauc pa Vācijas lielceļiem. Šajā ziņā
Toll Collect
nekonkurē ar citiem privātiem pakalpojumu sniedzējiem.
Tomēr
Toll Collect
borta ierīce, kas ir paredzēta ceļu nodevas iekasēšanai, spēj saņemt un nosūtīt telemātiskiem dienestiem paredzētos datus. Tā kā par šādu
Toll Collect
borta ierīču izmantošanu netiek veikta publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra, kas attiecas uz ceļu nodevas iekasēšanas sistēmu no lielas kravnesības automašīnām, kuras brauc pa Vācijas lielceļiem, bet apsaimniekošanas līgumā, ko noslēdza ar
Toll Collect
pēc šādas procedūras, ir paredzēts, ka
Toll Collect
varētu piedāvāt citus telemātiskos pakalpojumus pēc Vācijas Federatīvās Republikas atbilstošas atļaujas saņemšanas. Koncentrācijas uzņēmumi ir norādījuši, ka tie vēlas izmantot šo iespēju, lai piedāvātu telemātiskos pakalpojumus ar
Toll Collect
borta ierīces starpniecību. Tādējādi Komisija uzskata, ka, tā kā telemātisko pakalpojumu piedāvājums no
Toll Collect
borta ierīcēm sniegs ieguldījumu vispārējā mērķī samazināt komunikāciju tīklu šķēršļus kustībai, Vācijas Federatīvā Republika neiebildīs pret šādu pakalpojumu piedāvājumu no
Toll Collect
borta ierīcēm un līdz ar to pret to, ka koncentrācijas darījums ietekmēs ceļu telemātisko sistēmu izstrādes, ražošanas un tirdzniecības jomu (apstrīdētā lēmuma 20.–22. un 47.–49. apsvērums).
Šīs ceļu telemātiskās sistēmas, kuras Komisija identificēja kā attiecīgo tirgu, ietver materiālu, programmatūru un pakalpojumus, kas ir paredzēti transporta un loģistikas uzņēmumiem. No klientu — transporta uzņēmumu — viedokļa šis tirgus ietver vienlaikus “visus piegādātājus”, proti, telemātiskās programmatūras, materiālu piegādātājus un pakalpojumu sniedzējus, “materiālu piegādātājus”, proti, piegādātājus, kas piegādā tikai terminālus, programmatūru un ar to saistīto materiālu, un “pakalpojumu sniedzējus”, proti, tos, kas sniedz tikai ceļu telemātiskos pakalpojumus (apstrīdētā lēmuma 23.–32. apsvērums).
Pēc tam, kad aplūkojamais ģeogrāfiskais tirgus tika nodefinēts kā tāds, kurš ietver Vācijas teritoriju, Komisija novērtēja koncentrāciju no konkurences tiesību viedokļa, nepastāvot saistībām no koncentrācijas uzņēmumu puses (apstrīdētā lēmuma 33.–36. apsvērums).
Vispirms Komisija konstatēja, ka koncentrācijas darījums apvienoja, pirmkārt, lielāko Vācijas lielas kravnesības automašīnu ražotāju,
DaimlerChrysler
, kurš pēc paša apgalvojumiem ir turklāt viens no galvenajiem mobilitātes un telemātisko pakalpojumu sniedzējiem, un, otrkārt,
Deutsche Telekom
, vienu no galvenajiem mobilās telefonijas pakalpojumu sniedzējiem Vācijā. Komisija uzskatīja, ka šie divi uzņēmumi ir ļoti labā situācijā, lai sniegtu ceļu telemātiskos pakalpojumus (apstrīdētā lēmuma 39. un 40. apsvērums).
Pēc tam Komisija atgādināja, pirmkārt, ka
DaimlerChrysler
apstiprināja savu nodomu piedāvāt ceļu telemātiskos pakalpojumus, izmantojot
Toll Collect
borta ierīci, un, otrkārt, ka to var uzskatīt par tādu, kam Vācijas Federatīvā Republika izsniegs nepieciešamo atļauju saskaņā ar apsaimniekošanas līgumu, lai tas varētu sniegt šādus ceļu telemātiskos pakalpojumus (apstrīdētā lēmuma 43.–50. apsvērums).
Tā kā
Toll Collect
borta ierīces tiks piegādātas bez maksas un tās praktiski interesē transporta uzņēmumus, Komisija uzskata, ka šīs borta ierīces tiks instalētas lielākajā daļā lielas kravnesības automašīnās, kuras regulāri brauc pa Vācijas lielceļiem. Līdz ar to, tā kā šīs iebūvētās vienības, ar kurām var sniegt telemātiskos pakalpojumus, tiks nodotas bez maksas ceļu nodevas maksātājiem, liela daļa lielas kravnesības automašīnas, kas būs aprīkotas ar
Toll Collect
borta ierīci, izmantos to arī ceļu telemātiskiem pakalpojumiem. Savukārt Komisija neuzskata par ekonomiski racionālu no transporta uzņēmumu viedokļa instalēt otru iebūvēto vienību, par ko tie paši maksā, lai izmantotu konkurējošo pakalpojumu sniedzēju piedāvātos ceļu telemātiskos pakalpojumus. Komisija uzskata, ka to var izskaidrot ar niecīgajiem rādītājiem, kādi transporta uzņēmumiem ir Vācijā un Eiropā (apstrīdētā lēmuma 51.–54. apsvērums).
Līdz ar to Komisija uzskata, ka
Toll Collect
borta ierīces ietver gandrīz visus lielas kravnesības automašīnas autoparkus Vācijā un tādējādi tās ir dominējošā platforma Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū (apstrīdētā lēmuma 56. apsvērums).
Komisija uzskata, ka šīs dominējošās platformas radīšana nozīmē Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgus bloķēšanu transporta un loģistikas uzņēmumiem. Precīzāk, ceļu telemātisko pakalpojumu sniedzēji kļūs atkarīgi no
Toll Collect
borta ierīces izmantošanas, jo tiks izveidota dominējoša platforma ceļu telemātiskiem pakalpojumiem.
Toll Collect
borta ierīces kā aizsargāta un slēgta sistēma ļaus
DaimlerChrysler
ar
Toll Collect
palīdzību kontrolēt piekļuvi nākotnē Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgum (apstrīdētā lēmuma 57.–59. apsvērums). Turklāt
Toll Collect
platforma radīs pašreiz tirgū esošo telemātisko sistēmu piegādātāju izspiešanu no tirgus. Ņemot vērā, ka šīm borta ierīcēm ir būtiskas funkcijas, kuras ir pieejamas arī ceļu telemātiskajās sistēmās, kas pašreiz tiek piedāvātas tirgū, un ka šīs borta ierīces tiks piegādātas bez maksas, Komisija uzskata, ka transporta uzņēmumi, kuru lielas kravnesības automašīnas jau ir aprīkotas ar
Toll Collect
borta ierīci, nepirks “citu telemātisko terminālu, lai izmantotu ceļu telemātiskos papildpakalpojumus, kuri pārsniedz [minētās] borta ierīces un kurus piedāvā konkurējošo sistēmu piegādātāji”. Tādējādi paziņojums par
Toll Collect
izstrādāto telemātiskā risinājuma bezmaksas pieejamību apgrūtina pašreiz tirgū esošajiem ceļu telemātisko sistēmu piegādātājiem jaunu klientu iegūšanu un apdraud to ekonomisko pastāvību. Otrā borta ierīču paaudze, kuru attīstīs
Toll Collect
, pastiprinās šo izspiešanu no tirgus, ņemot vērā šo borta ierīču jaunās funkcijas (apstrīdētā lēmuma 60.–65. apsvērums).
Tomēr Komisija uzskata, ka bez saistībām paziņotā koncentrācija izraisīs ar kopuzņēmuma
Toll Collect
starpniecību
DaimlerChrysler
dominējošo stāvokli Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū transporta un loģistikas uzņēmumiem, tādējādi faktiskā konkurence kopējā tirgū tiks būtiski traucēta (apstrīdētā lēmuma 66. apsvērums).
Tomēr Komisija uzskatīja, ka koncentrācijas uzņēmumu iesniegtās saistības ir pietiekamas, lai atspēkotu tās norādītos iebildumus (apstrīdētā lēmuma 69. apsvērums).
Precīzāk, runājot par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli, Komisija apstrīdētā lēmuma 70. apsvērumā norāda, ka lietas dalībnieku apņemšanās attīstīt ceļu nodevas iekasēšanas moduli trešo personu iekārtām, atbalstīt šo iekārtu adaptāciju ceļu nodevas moduļiem un sniegt nepieciešamās atļaujas iekārtu izmantošanai ļaus trešām personām ražot savas telemātiskās ierīces ar ceļu nodevas funkciju. Komisija precizē, ka Vācijas Federālā transporta, būvniecības un mājokļu ministrija tai ir garantējusi, ka pret trešām personām, kas piedāvā telemātiskās ierīces, integrējot ceļu nodevas iekasēšanas moduli, nebūs atšķirīga attieksme attiecībā uz izmaksām salīdzinājumā ar ceļu nodevas sistēmas izmantošanu lielas kravnesības automašīnām.
Apstrīdētā lēmuma 71. apsvērumā Komisija uzskatīja, ka tie būs “lielas kravnesības automašīnu ražotāji un attīstītāji, kas attīstīs un ražos trešo personu telemātiskās ierīces ar ceļu nodevas moduli”. Ņemot vērā šo faktu un tirgus dalībnieku konsultāciju rezultātu, Komisija uzskata, ka ir “jāpiekrīt tam, ka šīm trešām personām dotā iespēja integrēt ceļu nodevas moduli viņu pašu ierīcēs lielā mērā traucēs
Toll Collect
kļūt par dominējošo platformu un kontrolēt Vācijas telemātisko sistēmu tirgu transporta un loģistikas uzņēmumiem”.
Attiecībā uz saistībām par
GPS
saskarni Komisija uzskatīja, ka atbilstoši tās tirgus pētījumam iespēja izmantot
GPS
funkcijas
Toll Collect
borta ierīcei ļauj trešām personām, kas piedāvā telemātiskās ierīces, ietaupīt apmēram EUR 150 līdz 200 par ierīci un, lai gan ir jāinstalē jauns termināls transportlīdzeklī, konkurēt ar tiem telemātiskiem pakalpojumiem, kurus piedāvā ar
Toll Collect
borta ierīces starpniecību (apstrīdētā lēmuma 72. apsvērums).
Attiecībā uz saistībām par
TGG
portālu Komisija ir uzskatījusi, ka tās ļauj trešām personām, kas piedāvā telemātikas pakalpojumus, piekļūt bez diskriminācijas
Toll Collect
borta ierīču pamata funkcijām un neapstrādātiem datiem, izmantojot centrālo telemātikas portālu, kas tiek pārvaldīts no koncentrācijas dalībniekiem neitrālā un neatkarīgā veidā (apstrīdētā lēmuma 73. un 74. apsvērums).
Visbeidzot, Komisija uzsvēra kvalitatīvā moratorija, kas neļauj
Toll Collect
platformai kļūt par dominējošo Vācijas ceļu telemātikas sistēmu tirgū, svarīgumu, ja saistības par
GPS
saskarni un saistības par samaksas iekasēšanas moduli nav izpildītas (apstrīdētā lēmuma 76. apsvērums).
Ņemot vērā šos faktus, Komisija uzskatīja, ka kopumā saistības ļaus garantēt, ka Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgus paliek atvērts, kā arī līdzīgu konkurences apstākļu saglabāšanu kā [koncentrācijas] dalībniekiem, tā trešām personām. Tādējādi, ja [koncentrācijas] dalībnieki pilda saistības, Komisija uzskatīja, ka paziņotais koncentrācijas darījums ar
Toll Collect
starpniecību neradīs
DaimlerChrysler
dominējošo stāvokli Vācijas ceļu telemātisko pakalpojumu tirgū (apstrīdētā lēmuma 77. apsvērums).
d) Par saistību izvērtējuma kritēriju
Qualcomm
būtībā pārmet, ka Komisija bija izvērtējusi saistības, pamatojoties uz kļūdainu kritēriju, norādot, ka saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli tikai ierobežo
Toll Collect
platformas dominējošo raksturu.
Šajā sakarā Pirmās instances tiesa atgādina, ka, piemērojot Koncentrāciju regulu, Komisijai nav jānovērtē, vai saistības ļauj ierobežot koncentrācijas ietekmi uz konkurenci, bet jānovērtē, vai tās ļaus novērst dominējošā stāvokļa radīšanu vai nostiprināšanos, kura dēļ faktiskā konkurence kopējā tirgū vai tā būtiskā daļā tiktu būtiski traucēta (skat. iepriekš 89. punktu).
Tomēr ir jāuzskata, ka šajā lietā tas, ka Komisija ir uzskatījusi saistības par
GPS
saskarni par tādām, kas “vēl vairāk ierobežo dominējošo stāvokli, kurš
Toll Collect
bija jāieņem kā telemātiskai platformai”, un ar ceļu nodevas iekasēšanas moduli saistītās saistības par tādām, kas “lielā mērā nepieļautu, ka
Toll Collect
kļūst par dominējošo platformu un kontrolē Vācijas telemātisko sistēmu tirgu transporta un loģistikas uzņēmumiem” (apstrīdētā lēmuma 72. un 71. apsvērums), neļauj uzskatīt, ka Komisija ir izvērtējusi koncentrācijas darījumu, izmantojot kļūdainu kritēriju.
Pretēji tam, ko, šķiet, vēlas norādīt
Qualcomm
, Komisijas no konkurences viedokļa formulētie iebildumi attiecībā uz koncentrācijas darījumu nav tādi, ar ko atzīst par nesaderīgu ar kopējo tirgu pašu
Toll Collect
borta ierīču izveidotās platformas (turpmāk tekstā — “
Toll Collect
platforma”) iespējamo dominējošo stāvokli, bet tādi, kas atsaucas uz apstākli, ka
DaimlerChrysler
var ar
Toll Collect
borta ierīču palīdzību iegūt dominējošo stāvokli Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū (apstrīdētā lēmuma 38. un 66. apsvērums).
Koncentrācijas dalībnieku saistību, kuras Komisija uzskatīja par pietiekamām, lai noraidītu tās norādītos iebildumus, mērķis ir novērst
DaimlerChrysler
dominējošo stāvokli šajā tirgū, pirmkārt, ierobežojot
Toll Collect
platformas dominējošo stāvokli, izmantojot saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli, otrkārt, saistībām par
TGG
portālu, garantējot atklātu piekļuvi
Toll Collect
platformai, lai sniegtu ceļu telemātiskos pakalpojumus, un, treškārt, ar
Toll Collect
borta ierīču palīdzību sniegtos ceļu telemātiskos pakalpojumus pakļaujot nosacījumam, ka tiek ievērots kvalitatīvais moratorijs (apstrīdētā lēmuma 70.–76. apsvērums).
Tikai izvērtējot šīs saistības kopumā, Komisija secināja, ka to izpilde no koncentrācijas uzņēmumu puses neradīs
DaimlerChrysler
dominējošo stāvokli ar
Toll Collect
starpniecību Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū (apstrīdētā lēmuma 77. apsvērums).
Šajā kontekstā jāatgādina, ka, pirmkārt,
Toll Collect
uzdevums ir tikai izveidot un apsaimniekot Vācijas Federatīvajai Republikai sistēmu ceļu nodevas iekasēšanai no lielas kravnesības automašīnām, kas izmanto Vācijas lielceļus, tādējādi tā nedarbojas šajā tirgū (apstrīdētā lēmuma 7. un 19. apsvērums), un, otrkārt, ka
Toll Collect
borta ierīču bezmaksas piegāde (apstrīdētā lēmuma 17. apsvērums) bija Vācijas Federatīvās Republikas noteiktā prasība, lai
Toll Collect
varētu apsaimniekot lielceļu ceļu nodevas sistēmu. No tā izriet, ka
Toll Collect
izveidi un šo borta ierīču bezmaksas piegādi kā tādu Komisija nevarēja izvērtēt tās procedūras ietvaros, kuru reglamentē Koncentrāciju regula.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jānoraida
Qualcomm
iebildums, saskaņā ar kuru Komisija ir izvērtējusi saistības, pamatojoties uz kļūdainu kritēriju.
e) Par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli un saistībām par
GPS
saskarni
Ievads
Vispirms ir jāatgādina, ka Komisijas norādītā konkurences problēma pēc koncentrācijas darījuma paziņošanas ir
DaimlerChrysler
dominējošā stāvokļa radīšana Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū ar
Toll Collect
starpniecību, kas ietver gan ceļu telemātisko pakalpojumu sniegšanu, gan šādu pakalpojumu sniegšanai vajadzīgā aprīkojuma piegādi.
Koncentrācijas uzņēmumu saistības attiecas gan uz ceļu telemātisko pakalpojumu sniegšanu, gan uz aprīkojumu, ar kuru šādus ceļu telemātiskos pakalpojumus var sniegt. Tādējādi saistības par
TGG
portālu, kuras garantē nediskriminējošu piekļuvi telemātisko pakalpojumu sniedzējiem
Toll Collect
iebūvēto vienību pamatfunkcijām un neapstrādātiem datiem, attiecas tikai uz ceļu telemātisko pakalpojumu piedāvājumu. Saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanu savukārt ir saistītas ar aprīkojuma, kas ļauj sniegt šādus pakalpojumus, piedāvājumu.
Qualcomm
iebildumi ir tikai par saistībām, kas attiecas uz aprīkojuma, kurš ļauj sniegt ceļu telemātiskos pakalpojumus, piegādi.
Qualcomm
neapstrīd saistību par
TGG
portālu novērtējumu.
Visbeidzot, jāuzsver, ka, vispārīgā veidā ņemot vērā šīs saistības, Komisija uzskatīja, ka tās ļauj saglabāt ceļu telemātisko sistēmu tirgu atvērtu un novērst
DaimlerChrysler
dominējošā stāvokļa ar kopuzņēmuma starpniecību rašanos Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū (apstrīdētā lēmuma 77. apsvērums).
Par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli
— Ievads
Attiecībā uz
Qualcomm
norādītajiem iebildumiem par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli no apstrīdētā lēmuma 70. un 71. apsvēruma, kas ir atkārtoti šī sprieduma 105. un 106. punktā, izriet, ka šīs saistības nodrošina, pirmkārt, trešām personām, kas piedāvā ceļu telemātiskās sistēmas, tostarp lielas kravnesības automašīnu ražotājiem, iespēju radīt un laist tirgū borta ierīci, kuru var izmantot tāpat kā
Toll Collect
vienības ceļu nodevas iekasēšanai. Šīs saistības aiztaupa otrreizējo iebūvēšanu transporta uzņēmumiem, kas vēlas izmantot tos ceļu telemātiskos pakalpojumus, kuri nav
Toll Collect
borta ierīču piedāvātie.
Tomēr
Qualcomm
uzskata, ka šīs saistības neļaus trešām personām, kas piedāvā telemātikas sistēmas, konkurēt ar
Toll Collect
borta ierīci, jo, pirmkārt, tā nelikvidēs
Toll Collect
borta ierīces priekšrocību cenas ziņā, jo to piegādā bez maksas, un, otrkārt, ja trešās personas pārdos savu borta ierīci ar ceļu nodevas iekasēšanas iespēju, tas tām radītu papildu izmaksas. Turklāt
Qualcomm
apšauba Komisijas apgalvojumu, saskaņā ar kuru kravas automašīnu ražotāji attīstīs telemātiskos terminālus ar borta ierīces ceļu nodevas funkcijām.
— Par priekšrocību, kāda ir
Toll Collect
borta ierīču bezmaksas piegādei
Nav strīda par to, ka
Toll Collect
borta ierīces tiks piegādātas bez maksas transporta uzņēmumiem pret garantiju. Šī bezmaksas piegāde ir prasība, ko Vācijas Federatīvā Republika noteica
Toll Collect
pēc tam, kad Vācijas Federatīvā Republika bija piešķīrusi koncentrācijas uzņēmumiem šo publiskā iepirkuma līgumu.
Tāpat nav strīda par to, ka, piemērojot kvalitatīvo moratoriju,
Toll Collect
borta ierīces var izmantot, lai sniegtu ceļu telemātiskos pakalpojumus, tikai no brīža, kad Vācijas Federatīvā Republika izsniedz tam atļauju. Šī atļauja tiks izsniegta tikai tad, kad koncentrācijas uzņēmumi izpildīs visas saistības, tostarp saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli.
Administratīvajā procesā pirms apstrīdētā lēmuma pieņemšanas Vācijas Federatīvā Republika norādīja Komisijai adresētā vēstulē, ka tās sniegtais finansiālais atbalsts koncentrācijas uzņēmumiem nepārsniegs ceļu nodevas iekasēšanas ieviešanai nepieciešamās izmaksas. Vācijas Federatīvā Republika apstiprināja šo nostāju savā rakstā par iestāšanos lietā, kā arī tiesas sēdē.
Turklāt, runājot par
Toll Collect
borta ierīces izmaksām, Vācijas Federatīvā Republika apņemas neattiekties atšķirīgi pret trešām personām, kas piedāvā telemātiskas ierīces ar ceļu nodevas iekasēšanas moduli, un pret personām, kas apsaimnieko lielas kravnesības automašīnām paredzēto ceļu nodevas sistēmu (apstrīdētā lēmuma 70. apsvērums). Šīs saistības apstiprina Vācijas Federatīvās Republikas 2003. gada 2. aprīļa vēstule Komisijai. Turklāt Vācijas Federatīvā Republika to apstiprināja tiesas sēdē.
Tādējādi
Toll Collect
borta ierīces bezmaksas piegāde nekādā veidā nenozīmē
DaimlerChrysler
konkurences priekšrocību attiecībā uz
Toll Collect
apsaimniekošanas izmaksām. Līdz ar to Vācijas Federatīvās Republikas apņemšanās nediskriminējošā veidā kompensēt šo borta ierīču ražotājam un trešām personām, kas piedāvā savas ceļu telemātiskās sistēmas, kuras var izmantot ceļu nodevas iekasēšanai, izmaksas, kas tiem radušās ceļu nodevas iekasēšanas ar to attiecīgajām iekārtām opcijas izveidošanā, izraisa to, ka nedz
Toll Collect
, nedz
DaimlerChrysler
netiek piešķirta nekāda konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar trešām personām. Tādējādi tiek garantēta vienlīdzīga attieksmi pret koncentrācijas uzņēmumiem, kas ir uzdevuši
Toll Collect
attīstīt šo borta ierīci, un trešām personām, kas rada citas borta ierīces saskaņā ar saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli, attiecībā uz šo borta ierīču izmaksu finansēšanu no Vācijas Federatīvās Republikas puses.
Tādējādi Komisija pamatoti varēja uzskatīt, ka šīs saistības kompensēja apstrīdētajā lēmumā norādīto nelabvēlīgo konkurences stāvokli, saskaņā ar kuru transporta uzņēmumi nebija gatavi maksāt par otru borta ierīci. Saskaņā ar saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli ražotāji trešās personas var piedāvāt tādas telemātiskas sistēmas, kas ietver ceļu nodevas iekasēšanas moduli, izmantojot to pašu finanšu atbalstu, kādu izmanto
Toll Collect
, lai bez maksas piegādātu savas borta ierīces.
Visbeidzot un pakārtoti, ir jāuzsver, ka, pat ja apstrīdētajā lēmumā, novērtējot saistības par samaksas iekasēšanas moduli, Komisija tieši neatsaucās uz kvalitātes atšķirību starp ceļu telemātiskiem pakalpojumiem, kurus var piedāvāt, izmantojot
Toll Collect
borta ierīci, un tiem, kurus var piedāvāt, izmantojot trešo personu ierīces, izvērtējot saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli, no apstrīdētā lēmuma kopumā izriet, ka šī kvalitātes atšķirība ir nozīmīga, lai izvērtētu koncentrācijas darījuma ietekmi uz konkurenci.
Izvērtējot koncentrācijas darījuma ietekmi uz konkurenci saistību neesamības gadījumā, Komisija atsaucas uz šo kvalitātes atšķirību (apstrīdētā lēmuma 62.–65. apsvērums). Tādējādi Komisija ir norādījusi, ka ceļu telemātiskie pakalpojumi, kas ir pieejami, izmantojot
Toll Collect
borta ierīci, nenosedz visus tirgū jau esošos ar telemātiskiem termināliem piedāvātos pakalpojumus, bet ka tie “atspoguļo centrālās funkcijas, kas ir arī daļa no pašreiz tirgū piedāvātajām sistēmām”. Turklāt tā precizēja attiecībā uz bezmaksas
Toll Collect
borta ierīču piegādi, ka “jāpiekrīt tam, ka transporta uzņēmumi, tostarp arī lielas kravnesības automašīnu uzņēmumi, jau ir aprīkoti ar [
Toll Collect
] borta ierīci un nepirks citu telemātisko terminālu, lai izmantotu papildu ceļu telemātiskos pakalpojumus, kas daudzkārt pārsniedz [minētās] borta ierīces un kuras piedāvā konkurējošie sistēmu piegādātāji”.
Šī kvalitātes atšķirība apstiprina Komisijas analīzes pamatotību attiecībā uz saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli.
Frost & Sullivan
ziņojumā, kuru Komisija norādīja savas argumentācijas pamatojumam, ir norādīts, ka Eiropā koncentrācijas darījuma novērtēšanas brīdī bija pieprasījums pēc sistēmām, kas ļautu sniegt advancētākus ceļu telemātiskos pakalpojumus, un ir apstiprināts, ka šāds pieprasījums nākamajos gados palielināsies.
Līdz ar to Komisija varēja pamatoti uzskatīt, ka Eiropā koncentrācijas darījuma novērtēšanas brīdī bija pieprasījums pēc sistēmām, kas ļautu sniegt advancētākus ceļu telemātiskos pakalpojumus, un ka šāds pieprasījums nākamajos gados palielināsies. Turklāt ir zināms, ka
Toll
borta ierīce sākotnēji bija paredzēta izmantošanai tikai mazattīstītiem telemātiskiem pakalpojumiem (apstrīdētā lēmuma 62. apsvērums). Tātad var uzskatīt, ka vispusīgiem piegādātājiem, kuri, izmantojot savas sistēmas, piedāvāja ne tikai ceļu nodevas pakalpojumus, bet arī attīstītākus telemātiskos pakalpojumus nekā tie, ko varēja sniegt, izmantojot
Toll Collect
borta ierīci, ir konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojās, izmantojot minēto borta ierīci.
Šī kvalitatīvā priekšrocība, apvienota kopā ar trešo personu, kurām saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli ir labvēlīgas, nediskrimināciju izmaksu līmenī ļauj Komisijai uzskatīt, nepieļaujot acīmredzamu kļūdu vērtējumā, ka “saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli lielā mērā novērsīs
Toll Collect
kļūšanu par dominējošo platformu un tās kontroli pār telemātikas sistēmu transporta un loģistikas uzņēmumiem Vācijā tirgu”.
— Par papildu izdevumiem
Qualcomm
uzskata, ka trešām personām, kas piedāvā telemātiskas sistēmas, radīsies papildu izdevumi, kuri ietver viņu sistēmas pielāgošanas izmaksas, lai integrētu ceļu nodevas iekasēšanas moduli, izmaksas saistībā ar dalību moduļa attīstībā un piegādē (skat. saistību B.IV.2.4. punktu) un viņu sistēmas, kas integrē moduli, apstiprinājuma izmaksas (skat. saistību B.IV.2.4. punktu).
Šajā sakarā Pirmās instances tiesa norāda, ka no koncentrācijas uzņēmumu uzņemtajām saistībām izriet, ka
Toll Collect
borta ierīces nevar sniegt uzreiz visus telemātiskos pakalpojumus. Saskaņā ar šo saistību A.3. un B.II.16.1. punktu šajās iebūvētajās vienībās ir jāinstalē papildu programmatūra, lai varētu sniegt šādus pakalpojumus. Saistību A.3. punkta otrajā apakšpunktā ir paredzēts, ka “nav iespējams sniegt pievienotās vērtības pakalpojumus, tieši izmantojot [šo borta ierīču] funkcionalitāti, [ja vien šīs iebūvētās vienības] netiek aprīkotas ar papildu vadības programmatūru (kam ir nepieciešama centrāla rīcība)”. No tā izriet, ka šo borta ierīču izmantošana vispārējā veidā radīs arī konkrētas pielāgošanas izmaksas, lai uzņēmumi varētu tās izmantot kā ceļu telemātisko sistēmu. Attiecībā uz izmaksām saistībā ar moduļa attīstību un piegādi un izmaksām saistībā ar viņu sistēmas, kas integrē moduli, apstiprinājumu, kas ir norādītas saistību B.IV.2.4. punktā, jānorāda, ka
Qualcomm
nav pierādījusi, ka šie izdevumi ir lielāki par
Toll Collect
izdevumiem, kas tai radās, attīstot savu ceļu nodevas iekasēšanas moduli. Visbeidzot, katrā ziņā jākonstatē, ka
Qualcomm
nav sniegusi nekādas norādes skaitļos, proti, šo iespējamo papildu izmaksu sākotnējo aprēķinu.
Līdz ar to
Qualcomm
, lai atspēkotu Komisijas novērtējumu, nav pietiekami pierādījusi, ka trešām personām, kas piedāvā telemātiskas sistēmas, radīsies papildu izdevumi, ja tās izmantos saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli.
— Par kravas automašīnu ražotāju veikto telemātisko terminālu, kuros ir integrēta ceļu nodevas funkcija, izstrādi
Qualcomm
apšauba arī Komisijas apgalvojumu, saskaņā ar kuru kravas automašīnu ražotāji, iespējams, izmantos iespēju attīstīt telemātiskos terminālus ar iebūvētu ceļu nodevas funkciju.
Šajā sakarā Pirmās instances tiesa norāda, ka no
Frost & Sullivan
ziņojuma izriet, ka, sākot no 2000. gada, sākotnējā aprīkojuma ražotāji Eiropā savās lielas kravnesības automašīnās instalē telemātiskas sistēmas to ražošanas laikā (skat.
Frost & Sullivan
ziņojuma 3-10. un 3-14. attēlu). Turklāt šajā ziņojumā tika uzskatīts, ka transportlīdzekļu ražotājiem ir nodoms izstrādāt un vadīt telemātisko ierīču tirgu un ka elektroniskās ceļu nodevas iekasēšanas kombinācija ar telemātiskām sistēmām rada būtisku iespēju (skat.
Frost & Sullivan
ziņojuma 2.–12. lpp.). Šajā pašā ziņojumā ir norādīts, ka tiek sagaidīts, ka transportlīdzekļu ražotāji veiks sākotnējo ceļu telemātisko sistēmu montāžu kā prioritāti (skat.
Frost & Sullivan
ziņojuma 3.–11. lpp.). Visbeidzot, šī ziņojuma autori paredz, ka 2009. gadā sākotnējā aprīkojuma ražotāji Eiropā sasniegs gandrīz 80 % tirgus daļu lielas kravnesības (ar masu lielāku par 16 tonnām) komerctransporta ceļu telemātikas tirgū un vairāk kā 50 % tirgus daļu no kombinētā lielas un vidējas kravnesības komerctransporta tirgus (skat. attēlus, kas ir pārņemti
Frost & Sullivan
ziņojuma 3.–20., 3.–21. un 3.–22. lpp.).
Tādējādi Komisija varēja pamatoti no šī ziņojuma secināt, ka lielas kravnesības automašīnu ražotāji un to aprīkotāji kopā attīstīs savas ceļu telemātiskās sistēmas. Turklāt, ņemot vērā būtisko iespēju, kādu sniedz automātiskas ceļu nodevas sistēmu kombinēšana ar telemātiskām sistēmām, nav acīmredzami kļūdaini uzskatīt, ka lielas kravnesības automašīnu ražotāji un to aprīkotāji integrēs automātiskās samaksas sistēmu savās ceļu telemātiskās sistēmās, ņemot vērā saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli.
Tomēr
Qualcomm
pēc savas pieredzes uzskata, ka autoparka apsaimniekotāji nav labvēlīgi noskaņoti telemātisko portālu sērijveida montāžai lielas kravnesības automašīnās, jo tie izmanto dažādu marku transportlīdzekļus un sērijveida montāža radītu savstarpējās sadarbības problēmas starp autoparka sērijveidā montētajām sistēmām, it īpaši autoparka centrālās vadības līmenī. Turklāt dažādu terminālu instalēšana sarežģītu autovadītāju apmācību.
Tomēr šie apgalvojumi jānoraida.
Frost & Sullivan
ziņojumā ir norādīts, ka lielas kravnesības automašīnu ražotāji attīsta no transportlīdzekļiem neatkarīgas sistēmas, lai atbildētu uz to tirgus dalībnieku pieprasījumu, kuriem ir dažādu marku lielas kravnesības automašīnu autoparks (skat.
Frost & Sullivan
ziņojuma 3.–21. lpp.). Saskaņā ar šo pašu ziņojumu “
FMS
standarts” ir solis pretim tādām sistēmām, kas var darboties visos transportlīdzekļos ar lielāku sarežģītības pakāpi. Turklāt dažādu marku transportlīdzekļu autoparka īpašniekiem nekas neliedz daļā to transportlīdzekļu instalēt ar tiem saderīgu papildu aprīkojumu. Turklāt un katrā ziņā ir jākonstatē, ka
Qualcomm
nav sniegusi nevienu pierādījumu par to, ka autoparka apsaimniekotāji nav labvēlīgi noskaņoti telemātisko terminālu sērijveida montāžai lielas kravnesības automašīnās un ka lielākā daļa izmanto dažādu marku transportlīdzekļus.
Attiecīgi Komisija varēja pamatoti uzskatīt, ka varētu sagaidīt, ka galvenokārt tie būs lielas kravnesības automašīnu ražotāji un to aprīkotāji, kas attīstīs un ražos telemātiskās ierīces, kuras ir paredzētas saistībās par ceļu nodevas iekasēšanas moduli.
— Secinājums
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, Pirmās instances tiesa uzskata, ka ir jānoraida
Qualcomm
iebildums, kurš balstīts uz acīmredzamu kļūdu saistību par ceļu nodevas iekasēšanas moduli vērtējumā.
Qualcomm
nav pierādījusi, ka šīs saistības neļaus kliedēt ar konkurenci saistītās Komisijas bažas attiecībā uz aprīkojumu, kurš ļauj sniegt ceļu telemātiskos pakalpojumus ceļu telemātikas sistēmu tirgū.
Par saistībām par
GPS
saskarni
Qualcomm
uzskata, ka Komisijas veiktais saistību par
GPS
saskarni novērtējums ir acīmredzami kļūdains, jo šī
GPS
saskarne nerada nekādus ietaupījumus un katrā ziņā šī priekšrocība nenovērš
Toll Collect
borta ierīces konkurences priekšrocību.
Pirmās instances tiesa tomēr uzskata, ka kopumā apstrīdētais lēmums pietiekami kliedē Komisijas norādītās bažas saistībā ar konkurenci šajā jautājumā un it īpaši
Qualcomm
bažas saistībā ar konkurenci, ņemot vērā
Toll Collect
borta ierīču bezmaksas piegādi.
Šajā sakarā ir jāatgādina, ka
Toll Collect
borta ierīču bezmaksas piegāde ir koncentrācijas uzņēmumu pienākums, kas tām rodas pēc tam, kad Vācijas Federatīvā Republika piešķir attiecīgo publiskā iepirkumu līgumu koncentrācijas uzņēmumiem, un Komisija to nevar apstrīdēt savā koncentrācijas darījuma analīzē (skat. iepriekš 117. punktu).
Šis apstāklis kopā ar faktu, ka brīdī, kad Komisija novērtēja koncentrācijas darījumu, transporta uzņēmumiem nebija ekonomiski racionāli instalēt un apmaksāt otro iebūvēto vienību, skaidri rada situāciju, ka
Toll Collect
iebūvētai vienībai būtu jāieņem dominējoša vieta Vācijas ceļu telemātikas tirgū. Tomēr, kā norādīja Komisija savā koncentrācijas darījuma novērtējumā, runa ir tikai par tiešām sekām, kādas ir Vācijas Federatīvās Republikas piešķirtajam attiecīgajam publiskā iepirkuma līgumam, un nevis koncentrācijas darījumam.
Turklāt, ja saistības par
TGG
portālu trešām personām garantē — ko šajā lietā
Qualcomm
neapstrīd — iespēju nediskriminējošos apstākļos sniegt savus ceļu telemātiskos pakalpojumus, izmantojot
Toll Collect
borta ierīci, Komisija ir pārliecināta, ka
DaimlerChrysler
ar
Toll Collect
starpniecību nevar noslēgt un dominēt ceļu telemātisko pakalpojumu tirgū.
Turklāt saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli, ja to kombinē ar Vācijas Federatīvās Republikas apņemšanos nediskriminēt saistībā ar tās ieguldījumu ceļu nodevas iekasēšanas moduļa izmaksās, garantē trešām personām, ka tās konkurences apstākļos var piedāvāt savas borta ierīces ar ceļu nodevas iekasēšanas funkciju. Jāatgādina, ka
Toll Collect
borta ierīču bezmaksas piegāde nav koncentrācijas uzņēmumu konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar
Qualcomm
, ņemot vērā šo Vācijas Federatīvās Republikas apņemšanos (skat. iepriekš šī sprieduma 122. un nākamos punktus).
Visbeidzot, saistības par kvalitatīvo moratoriju garantē, ka
Toll Collect
borta ierīce nevar kļūt par dominējošo platformu, pirms trešās personas nebūs varējušas faktiski gūt labumu no saistībām par
GPS
saskarni un no saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli.
Attiecīgi ir jānovērtē, kā Komisija pareizi ir uzskatījusi, ka vispārīgi, proti, aplūkotas kopumā, saistības nepieļauj, ka koncentrācijas darījums varētu radīt
DaimlerChrysler
dominējošo stāvokli ar kopuzņēmuma
Toll Collect
starpniecību Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū transporta un loģistikas uzņēmumiem.
Turklāt tiktāl, ciktāl
Qualcomm
uzskata, ka saistības par
GPS
saskarni nerada nekādus ietaupījumus, jānorāda, ka apstrīdētā lēmuma 72. apsvērumā nav precizēts, ka šis ietaupījums ir no EUR 150 līdz 200 par ierīci rodas tikai no ierīču pirkuma cenām, kā to norāda
Qualcomm.
Savā aizstāvības rakstā Komisija — ko neapstrīd
Qualcomm
— apgalvo, ka šis ietaupījums ietver arī antenas, kabeļa un
GPS
instalēšanas izmaksas, kuras ir jāsedz trešām personām, kas vēlas piegādāt savu telemātisko aprīkojumu ar
GPS
funkciju. Turklāt ir jāuzskata, ka šis ietaupījumu novērtējums, ko veica Komisija, nav kļūdains attiecībā uz administratīvās procedūras laikā tirgus dalībnieku ieņemtajām nostājām tirgū. Tādējādi pirmais tirgus dalībnieks uzskatīja, ka
GSM
un
GPS
saskarne ļaus apmēram par EUR 500 samazināt telemātiskās sistēmas izmaksas, otrais tirgus dalībnieks uzskatīja, ka telemātiskā iekārta bez
GPS
un
GSM
moduļa maksās tikai EUR 500, un trešais tirgus dalībnieks apgalvoja, ka
GPS
un
GSM
moduļa izmaksas ir vairāk kā puse no telemātiskās vienības izmaksām, kuras viņš pats apstrīdētajā lēmumā novērtēja no EUR 1000 līdz 2500 (apstrīdētā lēmuma 62. apsvērums). Turklāt Pirmās instances tiesa uzskata, ka tikai apstāklis, ka trešām personām, kas piedāvā telemātiskās sistēmas, izmantojot
GPS
saskarni, radīsies izmaksas saistībā ar viņu pašu materiāla un
Toll Collect
borta ierīces pielāgošanu, lai varētu izmantot šo saskarni, neļauj secināt, ka Komisijas novērtējums ir acīmredzami kļūdains. Papildus tam, ka Komisija uzskata summu no EUR 150 līdz 200 apmērā par ierīci par ietaupījumu saprātīgu novērtējumu, kurus var panākt, pateicoties saistībām par
GPS
saskarni,
Qualcomm
piekrīt, ka izmaksas, kuras jāsedz par trešo personu materiāla un
Toll Collect
borta ierīces pielāgošanu, lai izmantotu
GPS
saskarni, pašreiz pietiekami precīzi noteikt nevar. Visbeidzot, jākonstatē, ka
Qualcomm
apgalvojums, saskaņā ar kuru katrā ziņā kopējā izmaksu summa, iespējams, vispārīgā veidā izsmels ar
GPS
saskarni saistītos veiktos ietaupījumus, nekādā veidā nav pamatots, un līdz ar to tas nevar atspēkot Komisijas novērtējumu. Attiecīgi jāsecina, ka nevar uzskatīt, ka Komisija būtu pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, novērtējot, ka saistības par
GPS
saskarni trešām personām, kuras piedāvā telemātikas sistēmas, var radīt ietaupījumus no EUR 150 līdz 250 apmērā par ierīci.
Tiktāl, ciktāl
Qualcomm
uzskata, ka, lai gan saistības par
GPS
saskarni rada ietaupījumus no EUR 150 līdz 200 par ierīci, šī priekšrocība nevar novērst
Toll Collect
borta ierīces, kas tiek piegādātas bez maksas, konkurences priekšrocību, ir jākonstatē, ka šī sprieduma 148. un nākamajos punktos minēto iemeslu dēļ citas saistības, aplūkotas kopā, garantē, ka koncentrācijas darījums nerada
DaimlerChrysler
dominējošo stāvokli — ar
Toll Collect
starpniecību — Vācijas ceļu telemātisko sistēmu tirgū.
Visbeidzot, tā kā
Qualcomm
apstrīd Vācijas Federatīvās Republikas argumenta pieņemamību, saskaņā ar kuru
Toll Collect
nevar piedāvāt telemātiskos pakalpojumus, jo tā vēl nav saņēmusi Vācijas Federatīvās Republikas atļauju to darīt, ir jānorāda, ka, atgādinot, ka ceļu telemātisko pakalpojumu sniegšanai ar
Toll Collect
borta ierīcēm ir jāsaņem atļauja un ka šāda atļauja līdz pat šim brīdim
Toll Collect
nav izsniegta un tā to nemaz nav pieprasījusi, Vācijas Federatīvā Republika tikai ir norādījusi vienu no trim nosacījumiem, kuri ir jāizpilda, lai varētu piedāvāt šīs borta ierīces ceļu telemātiskos pakalpojumus. Šāds atgādinājums nav nepieņemams.
Ņemot vērā iepriekš minēto,
Qualcomm
norādītais pirmais pamats ir jānoraida.
C —
Par otro pamatu par pilnvaru nepareizu izmantošanu
1. Lietas dalībnieku argumenti
Qualcomm
uzskata, ka Komisija nepareizi izmantoja pilnvaras, ņemot vērā savā koncentrācijas darījuma novērtējumā vispārējās politikas apsvērumus. Tādējādi Komisija kļūdaini esot ņēmusi vērā, ka
Toll Collect
sistēma ir iespēja uzsākt telemātiskos pakalpojumus Vācijā un Eiropā un šī uzsākšana nav jāpalēnina.
Komisija apstrīd, ka tā būtu jebkādā veidā ļaunprātīgi izmantojusi savas pilnvaras.
2. Pirmās instances tiesas vērtējums
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pilnvaru nepareizas izmantošanas jēdziens faktiski attiecas uz administratīvu iestādi, kas savas pilnvaras izmantojusi citiem mērķiem, nevis tiem, kuru sasniegšanai tai šīs pilnvaras piešķirtas. Lēmums zaudē spēku pilnvaru nepareizas izmantošanas dēļ tikai tad, ja tas, pamatojoties uz objektīvām, nozīmīgām un saskaņotām pazīmēm, izrādās pieņemts tikai, vai vismaz lielākā daļā, šādā nolūkā (Tiesas 1990. gada 13. novembra spriedums lietā
C-331/88
Fedesa
u.c.,
Recueil
, I-4023. lpp.
, 24. punkts, un spriedums lietā
C-407/04 P
Dalmine
/Komisija, Krājums, I-829. lpp.
, 99. punkts; Pirmās instances tiesas spriedums lietā
T-143/89
Ferriere Nord
/Komisija,
Recueil
, II-917. lpp.
, 68. punkts). Pastāvot vairākiem mērķiem, pat ja nepamatoti argumenti mijas ar pamatotiem, lēmums tomēr nezaudē spēku pilnvaru nepareizas izmantošanas dēļ, ja tas sasniedz galveno mērķi (Tiesas spriedums lietā 2/54 Itālija/Augstā Iestāde,
Recueil
, 73., 103. lpp., un iepriekš šī sprieduma 89. punktā minētais spriedums lietā
EDP
/Komisija, 87. punkts).
Šajā lietā
Qualcomm
neapstrīd, ka apstrīdētajā lēmumā nav nevienas norādes uz vispārējās politikas apsvērumiem.
Qualcomm
tikai norāda, ka politikas apsvērumi ir ietekmējuši Komisijas piekrišanu pēdējai saistību versijai, un šajā sakarā atsaucas uz Komisijas komandu, kurai ir uzdots izskatīt šo lietu, vadītāja apsvērumiem 2003. gada 20. marta tiesas sēdē.
Izvilkumi no 2003. gada 20. marta tiesas sēdes protokola parāda, ka Komisijas pārstāvis atsaucās uz to, ka
Toll Collect
borta ierīce, iespējams, būs ļoti liela telemātiskā platforma ar lielāku ietekmi tirgū, nekā tas būtu šādas platformas neesamības gadījumā. Ņemot vērā šos “stratēģiskākos” apsvērumus, Komisijas pārstāvis lūdza tirgus dalībniekiem sniegt apsvērumus par
Toll Collect
radītajām problēmām, ietekmi gadījumā, ja
DaimlerChrysler
nekontrolētu šo platformu, un iespējām šai platformai pievienot sarežģītākas ierīces.
Tomēr no šiem apsvērumiem nevar secināt, ka apstrīdētais lēmums būtu bijis pieņemts, un it īpaši, ka saistības tiktu novērtētas, ar citu mērķi, nevis garantēt efektīvu konkurenci ceļu telemātikas tirgū. Koncentrācijas procedūrā piedāvāto saistību ietekmes uz konkurenci analīze noteikti nozīmē, ka tiek izvērtēta šī tirgus pašreizējā situācija un attīstība nākotnē. Tā kā Komisija piekrita saistībām, kuras garantē efektīvu konkurenci šajā tirgū, apstāklis, ka Komisija piekrita saistībām, kuras, iespējams, radītu šī tirgus attīstību ar jo lielāku tirgus daļu ceļu telemātiskām sistēmām, nepierāda, ka Komisija ir izmantojusi savas pilnvaras ar citu mērķi nekā to, kādam pilnvaras tika piešķirtas atbilstoši Koncentrāciju regulai.
Turklāt tas, ka pārējās saistības, kuras arī varēja tikt pieņemtas, nerada šādu tirgus attīstību, nevar būt pamatā apstrīdētā lēmuma atcelšanai tiktāl, ciktāl Komisija varēja secināt, ka šajā lēmumā atspoguļotās saistības tai ļāva atzīt šo koncentrāciju par saderīgu ar kopējo tirgu.
Katrā ziņā tikai tas apstāklis, ka Komisijas pārstāvis iztaujāja attiecīgos uzņēmumus par koncentrācijas darījumu, tādējādi konstatējot iespējamo tirgu attīstību pēc
Toll Collect
platformas atvēršanas ceļu telemātiskiem pakalpojumiem, nepierāda, ka Komisija būtu centusies sasniegt mērķi neietekmēt lielākas tirgus daļas iegūšanu, proti, neaizkavēt telemātiskās sistēmas un pakalpojumus Vācijā, un, vēl jo mazāk, ka apstrīdētais lēmums būtu bijis pieņemts uz šāda mērķa pamata.
Tādējādi
Qualcomm
nav pierādījusi ar objektīvām, atbilstošām un saskanīgām norādēm, ka apstrīdētais lēmums ir pieņemts, lai sasniegtu citus mērķus, nevis tos, kas ir norādīti Koncentrāciju regulā. Attiecīgi otrais pamats par pilnvaru nepareizu izmantošanu ir jānoraida.
D —
Par trešo pamatu par pamatojuma neesamību
1. Lietas dalībnieku argumenti
Qualcomm
apgalvo, ka Komisija ir pārkāpusi EKL 253. pantu, jo tā nav sniegusi pietiekamu pamatojumu secinājumam, saskaņā ar kuru saistības ir pietiekamas, lai noraidītu viņas celtos iebildumus. Atsaucoties uz Pirmās instances tiesas 2002. gada 22. oktobra spriedumu lietā
T-310/01
Schneider Electric
/Komisija (
Recueil
, II-4071. lpp.
, 197. un 203. punkts), tā uzskata, ka Komisijas secinājums ir jābalsta uz visu aspektu, kurus tā uzskata par nozīmīgiem savam novērtējumam par koncentrācijas ietekmi uz konkurenci, detalizētu pamatojumu. Turklāt detalizētiem secinājumiem vispārīgajā argumentācijā jābūt iekšēji saskanīgiem. Tā norāda, ka šajā lietā šīs prasības netika ievērotas.
Qualcomm
uzskata, ka Komisija, novērtējot koncentrācijas darījumu, nosaka, vai
Toll Collect
platforma kļūs par dominējošo platformu tirgū un vai tas izraisīs alternatīvo telemātikas sistēmu piegādātāju pazušanu no tirgus, ir izskatījusi vairākus detalizētus jautājumus (apstrīdētā lēmuma 38.–56., 64. un 65. apsvērums). Tomēr, kad Komisija izskatīja saistības par
GPS
saskarni un saistības par ceļu nodevas iekasēšanas moduli, tā neesot izskatījusi nevienu no šiem jautājumiem.
Tādējādi attiecībā uz saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli Komisija apstrīdētā lēmuma 71. apsvērumā esot tikai paziņojusi bez papildu paskaidrojumiem šajā sakarā, ka šī tehniskā iespēja lielā mērā neļaus
Toll Collect
iebūvētajai vienībai kļūt par šajā tirgū dominējošo platformu.
Qualcomm
uzskata, ka tāds pats secinājums attiecas uz Komisijas apgalvojumu apstrīdētā lēmuma 72. apsvērumā, saskaņā ar kuru saistības par
GPS
saskarni ļaus trešām personām konkurēt ar telemātiskiem pakalpojumiem, ko piedāvā ar
Toll Collect
starpniecību. Šo situāciju varot salīdzināt ar Tiesas pārbaudīto situāciju 2003. gada 9. janvārī spriedumā lietā
C-76/00 P
Petrotub
un
Republica
(
Recueil
, I-79. lpp.
, 87. punkts). Šajā pēdējā minētajā lietā Tiesa konstatēja nepietiekamu pamatojumu ar vienkāršu kategorisku apgalvojumu, kurš nepieļāva nevienu paskaidrojošo faktu, lai ieinteresētām personām un Kopienu tiesām paskaidrotu iemeslus, kas [apsvērumu] autoram lika pie tādiem apsvērumiem nonākt.
Turklāt Komisijas argumentācija neesot saskanīga. Apstrīdētā lēmuma 62. un 63. apsvērumā tā uzskatot, ka
Toll Collect
borta ierīču priekšrocība cenu jautājumā ir starp EUR 1000 un 2500, un paziņojot, ka transporta uzņēmumi nemaksāšot par alternatīvām telemātiskām sistēmām, ja tie varēs saņemt telemātiskos pakalpojumus ar
Toll Collect
iebūvēto vienību starpniecību. Tomēr, izskatot saistības par
GPS
saskarni, Komisija esot paziņojusi, ka ietaupījums no EUR 150 līdz 200 par ierīci esot pietiekams, lai ļautu trešo personu piedāvātajām telemātiskām sistēmām konkurēt ar
Toll Collect
iebūvētām vienībām.
Qualcomm
uzskata, ka, pat ja
Toll Collect
iebūvētā vienība ļauj ietaupīt no EUR 150 līdz 200 par ierīci, tomēr bezmaksas
Toll Collect
borta ierīces priekšrocība paliek “milzīga”.
Atbildes stadijā
Qualcomm
norāda, ka, lai gan Komisijas interpretācija, saskaņā ar kuru saistību mērķis ir tikai ierobežot
Toll Collect
borta ierīces dominējošo raksturu, apstrīdētā lēmuma pamatojumu padara viendabīgāku, tā tomēr balstās uz kļūdainiem kritērijiem. Tas rada
Qualcomm
dilemmu attiecībā uz apstrīdētā lēmuma pamatojumu: vai nu tas ir saskanīgs, šādā gadījumā tas ir pamatots uz kļūdainu juridisko kritēriju, vai arī tas ir pamatots uz pareizu juridisku kritēriju, bet ir acīmredzami pretrunīgs.
Būtībā Komisija uzskata, ka apstrīdētais lēmums ir pietiekami pamatots un ka tas neietver pretrunas, jo tā ir tikai apgalvojusi, ka saistības par
GPS
saskarni un par ceļu nodevas iekasēšanas moduli ierobežošot dominējošo
DaimlerChrysler
stāvokli.
2. Pirmās instances tiesas vērtējums
EKL 253. pantā pieprasītais pamatojums ir jāpielāgo konkrētā akta raksturam un tajā skaidri un nepārprotami ir jānorāda iestādes argumentācija, akta autors, lai ieinteresētājām personām ļautu iepazīties ar pieņemtā pasākuma pamatojumu un zināt kompetento tiesu, kas to kontrolē (Tiesas 1998. gada 2. aprīļa spriedums lietā
C-367/95 P Komisija/
Sytraval
un
Brink’s France
,
Recueil
, I-1719. lpp.
, 63. punkts, un Pirmās instances tiesas spriedums apvienotajās lietās
T-25/95, T-26/95, no T-30/95 līdz T-32/95, no T-34/95 līdz T-39/95, no T-42/95 līdz T-46/95, T-48/95, no T-50/95 līdz T-65/95, no T-68/95 līdz T-71/95, T-87/95, T-88/95, T-103/95 un T-104/95
Cimenteries CBR
u.c./Komisija,
Recueil
, II-491. lpp.
, 4725. punkts). Jautājums par to, vai pamatojums atbilst EKL 253. panta prasībām, ir jāizvērtē, ņemot vērā šī akta raksturu un kontekstu, kurā tas tika pieņemts (Tiesas spriedums lietā
C-22/94
Irish Farmers Association
u.c.,
Recueil
, I-1809. lpp.
, 39. punkts).
No tā izriet, ka pamatojuma neesamība vai nepietiekamība ir pamats, kas balstās uz būtisku formas prasību pārkāpumu un tas pats par sevi ir atšķirīgs no pamata par nepareizu lēmuma pamatojumu, kura pārbaudi veic, aplūkojot šī lēmuma pamatotību (Pirmās instances tiesas 1998. gada 14. maija spriedumi lietā
T-310/94
Gruber + Weber
/Komisija,
Recueil
, II-1043. lpp.
, 41. punkts, un lietā T-311/94
BPB de Eendracht
/Komisija,
Recueil
, II-1129. lpp., 66. punkts).
Šajā lietā ir jākonstatē, ka, lasot apstrīdētā lēmuma 69. un nākamos apsvērumus, tie, šķiet, skaidri un nepārprotami parāda Komisijas argumentāciju.
Katrā no šiem dažādajiem Komisijas apsvērumiem ir izklāstīts saistību saturs un to ietekme uz
Toll Collect
un/vai ceļu telemātikas pakalpojumiem, ko piedāvā ar
Toll Collect
starpniecību. Turklāt Komisija pēc visu saistību izskatīšanas kopumā ir secinājusi, ka tās ir pietiekamas, lai nepieļautu
DaimlerChrysler
dominējošā stāvokļa radīšanu ar
Toll Collect
starpniecību ceļu telemātikas sistēmu tirgū Vācijā.
Kā izriet no šī sprieduma 119. un nākamajiem punktiem,
Qualcomm
apgalvo, ka šie dažādie apsvērumi ļāva Pirmās instances tiesai veikt to pamatotības pārbaudi. Līdz ar to nevar uzskatīt, ka Komisija ir tikai sniegusi konkrētus paziņojumus un vai ka
Qualcomm
norādītās pretrunas radīja pamatojuma neesamību. Turklāt pati
Qualcomm
piekrīt savā replikā, ka Komisijas pamatojums nav nesaskanīgs, ja saistību par
GPS
saskarni vai par ceļu nodevas iekasēšanas moduli mērķis ir tikai ierobežot
Toll Collect
platformas dominējošo stāvokli.
Visbeidzot, tā kā
Qualcomm
norāda uz šī sprieduma 168. punktā minētā sprieduma lietā
Schneider Electric
/Komisija 197. un 203. punktu, kā arī uz Komisijas argumentācijas nesaprotamību vai pretrunīgumu apstrīdētajā lēmumā, jākonstatē, ka šie fakti attiecas uz Komisijas pamatojuma nepareizību apstrīdētajā lēmumā, kas skar šī lēmuma pamatotību, nevis tā pamatojumu (attiecībā uz pamatotību skat. iepriekš šī sprieduma 86. un nākamos punktus).
No tā izriet, ka pamats par pamatojuma neesamību ir jānoraida kā nepamatots.
Ņemot vērā visu iepriekš minēto apsvērumu kopumu,
Qualcomm
prasība ir jānoraida.
Par tiesāšanās izdevumiem
Atbilstoši Pirmās instances tiesas Reglamenta 87. panta 2. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums nav labvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs.
Tā kā
Qualcomm
spriedums nav labvēlīgs, tai jāpiespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus saskaņā ar Komisijas prasījumiem.
Tā kā
Deutsche Telekom
,
Daimler
,
Daimler Financial Services
tikai piekrita Komisijas prasījumiem, bet tieši nav lūgušas, lai
Qualcomm
atlīdzina to tiesāšanās izdevumus, tie sedz savus tiesāšanās izdevumus paši.
Atbilstoši Reglamenta 87. panta 4. punkta pirmajai daļai dalībvalstīm, kas iestājušās lietā, savi tiesāšanās izdevumi jāsedz pašām. Līdz ar to Vācijas Federatīvā Republika sedz savus tiesāšanās izdevumus pati.

Ar šādu pamatojumu
PIRMĀS INSTANCES TIESA (trešā palāta)
nospriež:

1)
prasību noraidīt;

2)
Qualcomm Wireless Business Solutions Europe BV
sedz savus un atlīdzina Komisijas tiesāšanās izdevumus;

3)
Vācijas Federatīvā Republika sedz savus tiesāšanās izdevumus pati;

4)
Deutsche Telekom AG
,
Daimler AG
un
Daimler Financial Services AG
sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.

Azizi
Cremona
Frimodt Nielsen
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2009. gada 19. jūnijā.
[Paraksti]
Satura rādītājs

Atbilstošās tiesību normas

Prāvas rašanās fakti

Process

Lietas dalībnieku prasījumi

Juridiskais pamatojums

I — Par pieņemamību

A — Lietas dalībnieku argumenti

1. Komisijas un Vācijas Federatīvās Republikas argumenti

a) Par apstrīdētā lēmuma paziņošanu

b) Par uzzināšanu

2.
Qualcomm
argumenti

B — Pirmās instances tiesas vērtējums

1. Ievada piezīmes

2. Par apstrīdētā lēmuma publicēšanu vai paziņošanu

3. Par apstrīdētā lēmuma uzzināšanu

4. Secinājums

II — Par lietas būtību

A — Ievads

B — Par pirmo pamatu par acīmredzamu kļūdu vērtējumā, kļūdainu faktu konstatējumu un pretrunīgu argumentāciju par saistību atbilstību konkurences problēmu atrisināšanai attiecīgajā tirgū

1. Lietas dalībnieku argumenti

a)
Qualcomm
argumenti

— Ievads

— Par saistību par
GPS
saskarni

— Par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli

— Par tiesas procesa laikā Komisijas norādīto argumentu nepamatotību

b) Komisijas un Vācijas Federatīvās Republikas argumenti

2. Pirmās instances tiesas vērtējums

a) Ievads

b) Pamata apsvērumi

c) Komisijas veiktā koncentrācijas un saistību analīze

d) Par saistību izvērtējuma kritēriju

e) Par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli un saistībām par
GPS
saskarni

Ievads

Par saistībām par ceļu nodevas iekasēšanas moduli

— Ievads

— Par priekšrocību, kāda ir
Toll Collect
borta ierīču bezmaksas piegādei

— Par papildu izdevumiem

— Par kravas automašīnu ražotāju veikto telemātisko terminālu, kuros ir integrēta ceļu nodevas funkcija, izstrādi

— Secinājums

Par saistībām par
GPS
saskarni

C — Par otro pamatu par pilnvaru nepareizu izmantošanu

1. Lietas dalībnieku argumenti

2. Pirmās instances tiesas vērtējums

D — Par trešo pamatu par pamatojuma neesamību

1. Lietas dalībnieku argumenti

2. Pirmās instances tiesas vērtējums

Par tiesāšanās izdevumiem
(
*1
)	 Tiesvedības valoda — angļu.