CELEX: 62003CJ0542
KKmetijstvo
Izvozna nadomestila
Predelani kmetijski proizvodi, vključeni v blago, ki ni zajeto v Prilogi II k Pogodbi (ki je po spremembi postala Priloga I ES)
Nepravilna deklaracija
Kazen

1       Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 7(1), prvi pododstavek, drugi stavek, 7(2), prvi pododstavek,
in 7(5) Uredbe Komisije (ES) št. 1222/94 z dne 30. maja 1994 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja
izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v prilogi II k Pogodbi, in o merilih
za določanje višine takšnih nadomestil (UL L 136, str. 5), v različici, ki izhaja iz Uredbe Komisije (ES) št. 229/96 z dne
7. februarja 1996 (UL L 30, str. 24, v nadaljevanju: Uredba št. 1222/94).
2       Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Hauptzollamt Hamburg-Jonas (v nadaljevanju: Hauptzollamt) in družbo Milupa GmbH
& Co. KG (v nadaljevanju: Milupa) glede pravice do prejema izvoznih nadomestil za blago, ki je vsebovalo polgotovo mešanico
iz posnetega kondenziranega mleka in ne iz posnetega svežega mleka, kot je bilo navedeno na izvozni deklaraciji.

Pravni okvir Skupnosti

Uredba (ES) št. 3448/93
3       Uredba Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih
proizvodov (UL L 318, str. 18), v členu 8(1) določa:
„Pri izvozu blaga so lahko uporabljeni kmetijski proizvodi, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 9(2) Pogodbe, upravičeni do nadomestila,
kakor ga določajo uredbe o skupnih ureditvah trgov za zadevna področja.
Izvozna nadomestila se ne odobrijo za kmetijske proizvode, ki so sestavni del blaga, ne zajetega s tržno ureditvijo, ki določa
izvozna nadomestila za proizvode, izvožene v obliki takšnega blaga.“

Uredba št. 1222/94
4       Ta uredba določa skupna podrobna pravila za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za predelane kmetijske proizvode,
izvožene kot blago, ki ni zajeto v prilogi II k Pogodbi ES (po spremembi postala priloga I ES), in katerih osnovni proizvodi
so našteti v eni izmed osnovnih uredb o skupni ureditvi trgov za mleko in mlečne izdelke, jajca, riž, sladkor ali žita. Uredba
št. 1222/94 se uporablja za osnovne proizvode iz njene priloge A, za proizvode, pridobljene pri predelavi osnovnih proizvodov
in ki so v prilogah B in C, in za proizvode, enakovredne eni od teh dveh kategorij v skladu s členom 1(2) te uredbe.
5       Priloga A Uredbe št. 1222/94 zajema predvsem osnovni proizvod z oznako KN ex 0402 10 19 in opisan kot „Mleko v prahu, brez
dodatka sladkorja ali drugih sladil, pridobljeno s postopkom
spray
, pri katerem je vsebnost maščobe nižja od 1,5 mas. % in vsebnost vode nižja od 5 mas. % (PG 2)“.
6       Člen 1(2) Uredbe št. 1222/94 določa enakovrednost določenih proizvodov z drugimi proizvodi. Tako člen 1(2)(c), prva alinea,
in 1(2)(f), prva alinea, Uredbe št. 1222/94, kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2915/95 z dne 18. decembra
1995 (UL L 305, str. 33), določa:
„V tej uredbi:
[…]
c) –      mleko in mlečni izdelki, ki sodijo v oznake KN 0403 10 22, 0403 90 51, 0404 90 11 in 0404 90 31, nekoncentrirani in brez dodatka
sladkorja ali drugih sladil, zamrznjeni ali ne, pri katerih vsebnost mlečne maščobe ne presega 0,1 mas. %,
[…]
so enakovredni posnetemu mleku v prahu, opredeljenemu v Prilogi A (PG 2);
[…]
f) –      mleko, smetana in mlečni izdelki, ki sodijo v oznake KN od 0403 10 22 do 0403 10 26, v oznake od 0403 90 51 do 0403 90 59
in v oznake od 0404 90 11 do 0404 90 39, koncentrirani, razen tistih v prahu, zrnih ali drugih trdnih oblikah, brez dodatka
sladkorja ali drugih sladil
[…]
so glede na vsebnost enakovredni:
i)      posnetemu mleku v prahu, opredeljenemu v Prilogi A (PG 2), za nemastni delež v vsebnosti suhe snovi
in
ii)      maslu, opredeljenemu v Prilogi A (PG 6), za delež mlečne maščobe […]“
7       Člen 3 Uredbe št. 1222/94 vsebuje različne določbe o določitvi količine osnovnih proizvodov, ki se upoštevajo pri izračunavanju
višine nadomestila. V odstavku 2 ta člen med drugim določa, da se v določenih okoliščinah ta količina z dovoljenjem pristojnih
oblasti lahko ugotovi bodisi iz proizvodnih formul za blago ali iz povprečnih količin proizvoda, ki so bile uporabljene v
nekem obdobju pri proizvodnji dane količine tega blaga.
8       Člen 7 Uredbe št. 1222/94 določa:
„1. Uporablja se Uredba (EGS) št. 3665/87. Poleg tega mora pri izvozu blaga zadevna stran deklarirati količine osnovnih proizvodov,
proizvodov, ki nastanejo pri njihovi predelavi, ali proizvodov, enakovrednih eni od teh dveh kategorij v skladu s členom 1(2),
ki so bile dejansko uporabljene, v smislu člena 3(2), pri proizvodnji tistega blaga, za katero se bo zahtevalo nadomestilo,
ali kako drugače navesti to sestavo, če je bila ugotovljena v skladu s tretjim pododstavkom člena 3(2).
[…]
2. Če izvoznik ne sestavi deklaracije iz odstavka 1 ali ne zagotovi zadostnih podatkov za podporo svoji deklaraciji, ni upravičen
do nadomestila.
[…]
5. Količine izvoženega blaga in količine proizvodov iz prvega pododstavka odstavka 1 ali sklicevanje na sestavo, določeno
v skladu s tretjim pododstavkom člena 3(2), se vpišejo na dokument, ki potrjuje izvoz. Vendar pa se takrat, ko se uporablja
drugi pododstavek odstavka 2, te količine nadomestijo s količinami osnovnih proizvodov iz stolpca 4 Priloge D, ki ustrezajo
rezultatom analize izvoženega blaga.
[…]“

Uredba (EGS) št. 3665/87
9       Člen 3(5) Uredbe Komisije (EGS) št. 3665/87 z dne 27. novembra 1987 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih
nadomestil za kmetijske proizvode (UL L 351, str. 1), v različici, ki izhaja iz Uredbe Komisije (ES) št. 2945/94 z dne 2.
decembra 1994 (UL 310, str. 57, v nadaljevanju: Uredba št. 3665/87), določa:
„Dokument, ki se pri izvozu uporablja kot dokazilo o izpolnjevanju pogojev za nadomestilo, mora vsebovati vse potrebne podatke
za izračun nadomestila, in zlasti:
a)      opis proizvodov v skladu z nomenklaturo za nadomestila;
b)      neto maso teh proizvodov ali odvisno od primera količino, izraženo v enoti mere, ki se uporablja za izračun nadomestila;
c)      če je to potrebno za izračun nadomestila, sestavo proizvodov oziroma sklicevanje nanjo.
Če je dokument iz tega odstavka izvozna deklaracija, mora le-ta vsebovati tudi te podatke, kakor tudi navedbo oznake nadomestila.“
10     Člen 11 Uredbe št. 3665/87, ki se uporablja za izvozne posle, ki so od 1. aprila 1995 izpolnili formalnosti iz člena 3 te
uredbe, določa:
„1. Če se ugotovi, da je izvoznik z namenom pridobitve izvoznega nadomestila zaprosil za višje izvozno nadomestilo, kot mu
pripada, se za izvoz proizvodov plača nadomestilo, ki velja za dejansko izvožen proizvod, ki se zmanjša za:
a)      polovico razlike med zaprošenim nadomestilom in nadomestilom, ki velja za dejanski izvoz;
b)      dvakratno razliko med zaprošenim nadomestilom in veljavnim nadomestilom, če je izvoznik namerno navedel napačne podatke.
Šteje se, da je zaprošeno nadomestilo znesek, ki se izračuna iz podatkov, danih v skladu s členom 3 ali 25(2). […]
Kazen, predvidena v točki a), se ne uporabi:
[…]
–      če je zaprošeno nadomestilo v skladu z Uredbo (ES) št. 1222/94 […], in zlasti s členom 3(2) te uredbe, in se izračuna na podlagi
povprečnih količin, ki se uporabljajo v določenem obdobju,
[…]
3. Brez poseganja v obveznost plačila negativnega zneska iz odstavka 1, četrti pododstavek, upravičenec povrne neupravičeno
prejeta nadomestila – to vključuje tudi kazni po odstavku 1, prvi pododstavek, – in obresti, izračunane za čas od plačila
do povračila.
[…]“

Uredba (EGS) št. 3846/87
11     Uredba Komisije (EGS) št. 3846/87 z dne 17. decembra 1987 o vzpostavitvi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila
(UL L 366, str. 1) na podlagi kombinirane nomenklature uvaja nomenklaturo kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila.
12     Člen 3 te uredbe določa:
„Komisija in države članice uporabljajo nomenklaturo za nadomestila pri izvajanju ukrepov Skupnosti, ki se nanašajo na izvozna
nadomestila za kmetijske proizvode, številčne oznake pa se vpišejo v zadevne dokumente.
[…]
Komisija objavi v
Uradnem listu Evropskih skupnosti
celotno nomenklaturo za nadomestila, ki se uporablja s 1. januarjem vsakega leta, kakor sledi iz uredbenih pravil o izvoznih
režimih za kmetijske proizvode.“

Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
13     Leta 1996 je družba Milupa izvozila v Turčijo blago, ki ni zajeto v prilogi II k Pogodbi, in je prejela izvozno nadomestilo,
za katero je zaprosila. V izvozni deklaraciji in v kontrolnem izvodu T5 je na podlagi pojasnil, ki jih je predložil proizvajalec
tega blaga, navedla, da je bila kot polizdelek uporabljena polgotova mešanica iz posnetega svežega mleka z vsebnostjo mlečne
maščobe 0,05 mas. %.
14     Decembra 1996 je bila Milupa obveščena, da je bila mešanica izdelana iz posnetega kondenziranega mleka z vsebnostjo mlečne
maščobe od 0,14 do 0,19 mas. % in vsebnostjo nemastne suhe snovi 29,31 mas. %. Z dopisom z dne 22. januarja 1997 je obvestila
Hauptzollamt o teh spremenjenih podatkih. Z odločbama z dne 11. in 12. februarja 1998 je le-ta od Milupe zahteval povračilo
dodeljenega izvoznega nadomestila.
15     Finanzgericht Hamburg je na podlagi tožbe Milupe izpodbijani odločbi razglasil za nično, kolikor je Hauptzollamt od nje zahteval
znesek izvoznega nadomestila, ki bi moralo biti dodeljeno v primeru uporabe posnetega kondenziranega mleka pri izdelavi izvoženega
blaga. V obrazložitvi svoje sodbe je izpostavil, da zadostuje, da je deklaracija izvoznika pravilna v svojem bistvu. Popolna
izguba pravice do pridobitve izvoznega nadomestila v primeru zgolj manjših odstopanj med naravo proizvodov, uporabljenih za
izdelavo izvoznega blaga, kot jo je navedel prosilec nadomestila, in njihovo resnično naravo bi ne bila primerna kazen in
bi prav tako ne bila nujna za preprečitev zlorab, saj bi prosilec v primeru pravilnih podatkov prejel nadomestilo v tako rekoč
enaki višini.
16     Hauptzollamt je pri predložitvenem sodišču podal zahtevo za „Revision“ (revizija). V teh okoliščinah je Bundesfinanzhof prekinilo
odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je člen 7(1), prvi pododstavek, drugi stavek, 7(2), prvi pododstavek, in 7(5) Uredbe (ES) št. 1222/94, v različici iz
Uredbe (ES) št. 229/96, treba razlagati tako, da izvoznik ni upravičen do izvoznega nadomestila, če za izdelavo izvoznega
blaga ni bil uporabljen proizvod, ki ga je prijavil in ki je v skladu s členom 1(2)(c), prva alinea, Uredbe št. 1222/94 enakovreden
posnetemu mleku v prahu, opredeljenemu v prilogi A (PG 2), ampak proizvod, ki je v skladu s členom 1(2)(f), prva alinea, omenjene
uredbe glede svoje vsebnosti nemastne suhe snovi prav tako enakovreden posnetemu mleku v prahu, opredeljenemu v prilogi A
(PG 2)?“

Vprašanje za predhodno odločanje
17     S svojim vprašanjem predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 7 Uredbe št. 1222/94 razlagati tako, da v okoliščinah
iz postopka v glavni stvari izvoznik ni upravičen do izvoznega nadomestila.
18     Tako Milupa kakor Komisija zatrjujeta, da izvoznik ne more biti prikrajšan za celotno nadomestilo. Milupa zatrjuje, da člen
7 Uredbe št. 1222/94 ne nasprotuje takemu nadomestilu, Komisija pa navaja, da to nadomestilo določa člen 11 Uredbe št. 3665/87.
19     Milupa še zlasti zatrjuje, da je navedla proizvod, za katerega glede enakovrednosti velja enako pravilo kot za dejansko uporabljeni
proizvod, ter da je bila višina njej dodeljenega nadomestila približno enaka tisti, do katere je bila upravičena. Zatrjuje,
da zato ohranitev njene pravice do nadomestila ni v nasprotju s členom 7(2), prvi pododstavek, Uredbe št. 1222/94. Popoln
odvzem nadomestila bi ne bil niti koristen niti nujen ter bi kršil načelo sorazmernosti.
20     S tem v zvezi je treba ugotoviti, da se v skladu s členom 7(1), prvi pododstavek, prvi stavek, Uredbe št. 1222/94 za kmetijske
proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v prilogi II k Pogodbi in je zajeto v Uredbi št. 1222/94, uporabi Uredba št. 3665/87.
21     Ta člen 7 Uredbe št. 1222/94 vsebuje med drugim nekatere posebne določbe, ki ustrezajo naravi proizvodov, zajetih v tej uredbi.
Tako člen 7(1), prvi pododstavek, drugi stavek, omenjene uredbe določa, da mora pri izvozu blaga zadevna stran deklarirati
količine osnovnih proizvodov, proizvodov, ki nastanejo pri njihovi predelavi, ali proizvodov, enakovrednih eni od teh dveh
kategorij v skladu s členom 1(2), ki so bile dejansko uporabljene, v smislu člena 3(2), pri proizvodnji tistega blaga, za
katero se bo zahtevalo nadomestilo, ali kako drugače navesti to sestavo, če je bila ugotovljena v skladu s tretjim pododstavkom
člena 3(2).
22     Člen 7(2) Uredbe št. 1222/94 določa, da „če izvoznik ne sestavi deklaracije […] ali ne zagotovi zadostnih podatkov za podporo
svoji deklaraciji, ni upravičen do nadomestila“. Vendar pa se ne zdi, da bi predpostavka iz te določbe veljala za Milupo.
23     Po drugi strani pa se, glede na besedilo člena 11(1) Uredbe št. 3665/87, ki se uporablja v skladu s členom 7(1), prvi pododstavek,
prvi stavek, Uredbe št. 1222/94, navedenim v točki 20 te sodbe, kazen, predvidena s to določbo, uporabi, „če se ugotovi, da
je izvoznik z namenom pridobitve izvoznega nadomestila zaprosil za višje izvozno nadomestilo, kot mu pripada“. To jasno besedilo
se v ničemer ne sklicuje na pravila o enakovrednosti iz člena 1(2) Uredbe št. 1222/94.
24     Poleg tega, če člen 7 Uredbe št. 1222/94 vsebuje nekatere posebne določbe, ki ustrezajo naravi izdelkov, zajetih v tej uredbi,
je treba poudariti, da nobeno od teh določil ni v nasprotju s členom 11 Uredbe št. 3665/87 glede uporabe te določbe v postopku
v glavni stvari.
25     Člen 11(1), tretji pododstavek, četrta alinea, Uredbe št. 3665/87 določa, da se kazen, predvidena v tem členu, ne uporabi,
če je zaprošeno nadomestilo v skladu z Uredbo št. 1222/94. Iz te določbe je torej mogoče sklepati, da se omenjena kazen uporabi,
če nadomestilo, zaprošeno na podlagi Uredbe št. 1222/94, ki je višje kot pripadajoče nadomestilo, ni v skladu s to uredbo.
26     Z vidika upoštevanja načela sorazmernosti je Sodišče pri presoji te kazni, ki se uporabi za izvoznika, ki je brez krivde zaprosil
za nadomestilo, višje od pripadajočega, že razsodilo, da ta kazen ne krši tega načela, kolikor ni niti neprimerna za uresničevanje
cilja, ki ga zasleduje Skupnostna ureditev, in sicer boja proti nepravilnostim in zlorabam, niti ne prekoračuje okvirov, ki
so potrebni za doseganje tega cilja (sodba z dne 11. julija 2002 v zadevi Käserei Champignon Hofmeister, C-210/00, Recueil,
str. I-6543, točka 68).
27     Zato je na zastavljeno vprašanje treba odgovoriti, da je člen 7(1), prvi pododstavek, drugi stavek, 7(2), prvi pododstavek,
in 7(5) Uredbe št. 1222/94 treba razlagati tako, da je izvoznik, če je v prošnji za izvozno nadomestilo navedel, da je bil
za izdelavo zadevnega blaga uporabljen proizvod, ki je v skladu s členom 1(2) navedene uredbe enakovreden posnetemu mleku
v prahu, opredeljenemu v prilogi A (PG 2), medtem ko je bil uporabljen drug proizvod, ki je v skladu z isto določbo prav tako
enakovreden posnetemu mleku v prahu, upravičen do izvoznega nadomestila, ki se ga, če je potrebno, popravi v skladu s členom
11 Uredbe št. 3665/87.

Stroški
28     Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči
o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
Člen 7(1), prvi pododstavek, drugi stavek, 7(2), prvi pododstavek, in 7(5) Uredbe Komisije (ES) št. 1222/94 z dne 30. maja
1994 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode,
izvožene kot blago, ki ni zajeto v prilogi II k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil, v različici,
ki izhaja iz Uredbe Komisije (ES) št. 229/96 z dne 7. februarja 1996, je treba razlagati tako, da je izvoznik, če je v prošnji
za izvozno nadomestilo navedel, da je bil za izdelavo zadevnega blaga uporabljen proizvod, ki je v skladu s členom 1(2) navedene
uredbe enakovreden posnetemu mleku v prahu, opredeljenemu v prilogi A (PG 2), medtem ko je bil uporabljen drug proizvod, ki
je v skladu z isto določbo prav tako enakovreden posnetemu mleku v prahu, upravičen do izvoznega nadomestila, ki se ga, če
je potrebno, popravi v skladu s členom 11 Uredbe Komisije (EGS) št. 3665/87 z dne 27. novembra 1987 o skupnih podrobnih pravilih
za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode, v različici, ki izhaja iz Uredbe Komisije (ES) št. 2945/94
z dne 2. decembra 1994.
Podpisi
*
Jezik postopka: nemščina.