CELEX: 62009CJ0423
Közös Vámtarifa
Tarifális besorolás
Kombinált Nómenklatúra
Szárított, de nem teljesen dehidrált zöldségek (fokhagymafejek)

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a fokhagymafejeknek a 2004. szeptember 7‑i 1810/2004/EK bizottsági rendelettel módosított
(HL L 327., 1. o.), a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK
tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.; a továbbiakban: 2658/87 rendelet)
I. mellékletét képező Kombinált Nómenklatúrába (a továbbiakban: KN) történő besorolása céljából a releváns vámtarifaalszámok
értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a Staatssecretaris van Financiën és az X BV (a továbbiakban: X) között folyamatban lévő, egyes fokhagymafej‑behozatalok
tarifális besorolását érintő jogvita keretében terjesztették elő.

Jogi háttér

Az uniós szabályozása
A KN‑nek a 2658/87 rendeletben szereplő és az alapügyben releváns vámtarifaalszámai a következők:
„0703 Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve:
[…]
0703 20 00 – Fokhagyma
[…]
0712 Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve:
[…]
0712 90 90 – Más”

A Harmonizált Rendszer magyarázó megjegyzései
A Vámegyüttműködési Tanács, jelenleg a Vámigazgatások Világszervezete, amelyet az 1950. december 15‑én Brüsszelben aláírt
nemzetközi egyezmény létesített, a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: HR)
8. cikkében meghatározott feltételek szerint jóváhagyja a HR‑bizottság által elfogadott magyarázó megjegyzéseket és áruosztályozási
véleményeket.
A HR I. áruosztályához tartozó 2. magyarázó megjegyzés szerint:
„Eltérő rendelkezés hiányában a Nómenklatúrában a »szárított« termékekre való bármilyen utalás, a víztelenített, elpárologtatott
vagy liofilizált termékekre is vonatkozik.”
A 7. árucsoporthoz tartozó magyarázó megjegyzés szövege a következő:
„Ebbe az árucsoportba tartozik az árucsoporthoz tartozó Megjegyzés 2. pontjában felsorolt »zöldségféle« frissen, hűtve, fagyasztva
(nyersen, gőzölve vagy vízben forrázva), ideiglenesen tartósítva vagy szárítva (beleértve a dehidrálást, elpárologtatást vagy
liofilizálást). […]
A »hűtve« kifejezés azt jelenti, hogy a termék hőmérsékletét csökkentették, általában 0°C körülire anélkül, hogy megfagyasztották
volna. Bizonyos termékek azonban, mint pl. a burgonya, hűtöttnek tekintendők akkor is, ha hőmérsékletüket + 10°C‑ra csökkentették,
és azon tartották.
[...]”
A HR 0712 vámtarifaszámához kapcsolódó magyarázó megjegyzés értelmében:
„E vtsz. alá tartoznak a 0701‑0709 vtsz. alá tartozó zöldségek szárítva (ideértve a dehidrálást, elpárologtatást vagy liofilizálást),
azaz, ha természetes víztartalmukat különféle eljárással kivonták. […]
E vtsz. alá kell osztályozni a szárított zöldségeket törve vagy porítva is, mint pl. a spárga, karfiol, petrezselyem, turbolya,
vöröshagyma, fokhagyma, zeller, amelyeket általában ízesítő anyagként vagy leves készítésére használnak.
[…]”

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
A vámügynökként eljáró X a 2004. december 9‑e és 2005. június 6‑a közötti időszakban 15 tételnyi – a behozatal időpontjában
hűtőkonténerekben tárolt és Kínából származó – fokhagymafej vonatkozásában nyújtott be vámáru‑nyilatkozatot a szabad forgalomba
bocsátás céljából. A behozatali vámáru‑nyilatkozatokban minden esetben a KN 0712 90 90 vámtarifaalszámát jelölték meg, és
az árukat „garlic”‑ként, „dried garlic”‑ként vagy „white dry garlic”‑ként (fokhagymaként, szárított fokhagymaként, illetve
szárított fehér fokhagymaként) írták le.
Az áru vámhatóság általi kiadását követően a fokhagymát tartalmazó konténereket egy raktározással foglalkozó vállalkozás hűtőkamráiba
szállították, és -3°C hőmérsékleten tárolták.
A 2005 augusztusában végzett hatósági ellenőrzést követően a vámellenőr megállapította, hogy az importált fokhagymát hűtött
fokhagymaként a KN 0703 20 00 vámtarifaalszáma alá kell besorolni. Erre tekintettel kibocsátotta a szóban forgó vámmegállapító
határozatokat.
X e határozatokkal szemben panasszal élt, amelyet elutasítottak. Ezt követően X keresetet nyújtott be a Rechtbankhoz, amely
e keresetet megalapozatlannak ítélte. X e határozattal szemben fellebbezést terjesztett elő a Gerechtshof te Amsterdam előtt.
Ez utóbbi megállapította, hogy a vámellenőr nem bizonyította, hogy létezne olyan indok, amely lehetővé tenné a megjelölt,
KN 0712 vámtarifaszámtól eltérő besorolást. A Staatssecretaris felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő a Gerechtshof ítélete
ellen a Hoge Raad der Nederlanden előtt.
E körülmények között a Hoge Raad der Nederlanden úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és az alábbi kérdést terjeszti
előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé:
„Mely kritériumok segítségével kell megállapítani, hogy a bizonyos mértékben szárított zöldségfélét (fokhagymafejek), amelyből
azonban nem vontak ki (csaknem) minden folyadékot, és amelyet hűtve importálnak, a KN 0703 20 00 vámtarifaalszáma vagy pedig
a KN 0712 90 90 vámtarifaalszáma alá kell‑e besorolni?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy milyen szempontok alapján dönthető el, hogy a
bizonyos szárítási eljáráson átesett fokhagymát a KN 0703 20 00 vámtarifaalszáma vagy a KN 0712 90 90 vámtarifaalszáma alá
kell‑e besorolni.
Mindenekelőtt hangsúlyozni kell, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal
iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa a nemzeti bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek
alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy a szóban forgó árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság
maga végezze el ezt a besorolást, annál is inkább, mivel nem áll feltétlenül rendelkezésére az ehhez szükséges valamennyi
adat. Úgy tűnik tehát, hogy a nemzeti bíróság mindenképpen kedvezőbb helyzetben van ennek elvégzéséhez (a C‑196/05. sz. Sachsenmilch‑ügyben
2006. június 8‑án hozott ítélet [EBHT 2006., I‑5161. o.] 19. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának
meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszámai
és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (lásd különösen a C‑376/07. sz. Kamino International Logistics
ügyben 2009. február 19‑én hozott ítélet [EBHT 2009., I‑1167. o.] 31. pontját és a C‑370/08. sz. Data I/O‑ügyben 2010. május
20‑án hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 29. pontját).
A KN tekintetében az Európai Közösségek Bizottsága, illetve a HR tekintetében a Vámigazgatások Világszervezete által kidolgozott
magyarázó megjegyzések fontos eligazítást nyújtanak az egyes vámtarifaszámok tartalmának értelmezéséhez, mindazonáltal nem
rendelkeznek kötelező hatállyal (a C‑250/05. sz. Turbon International ügyben 2006. október 26‑án hozott ítélet [EBHT 2006.,
I‑10531. o.] 16. pontja és a fent hivatkozott Data I/O‑ügyben hozott ítélet 30. pontja).
X álláspontja szerint a KN 0703 vámtarifaszáma kizárólag az olyan friss vagy hűtött zöldségeket foglalja magában, amelyeket
a hűtésen kívül nem vetettek más tartósítási eljárás alá. Amennyiben a zöldségek a hűtésen kívül más tartósítási eljáráson
estek át, mint amilyen a szárítás, nem sorolhatók a KN 0703 vámtarifaszáma alá.
X véleménye szerint, amennyiben a fokhagyma víztartalmát valamilyen mértékben kivonták, anélkül azonban, hogy minden nedvességtartalmától
megfosztották volna, a fokhagymafejek a HR 0712 vámtarifaszáma alá tartoznak.
Ez az értelmezés nem fogadható el. A HR magyarázó megjegyzése szerint a 0712 vámtarifaszám alá tartoznak „a 0701‑0709 vtsz.
alá tartozó zöldségek szárítva (ideértve a dehidrálást, elpárologtatást vagy liofilizálást), azaz, ha természetes víztartalmukat
különféle eljárással kivonták”.
Ennélfogva e magyarázó megjegyzés szövegéből kitűnik, hogy a 0712 vámtarifaszám alá történő besoroláshoz az szükséges, hogy
a zöldségek intenzív szárításon essenek át egy olyan speciális eljárás keretében, amelynek eredményeképp az áru víztartalmát
teljesen vagy majdnem teljesen kivonják.
Ezen eljárás következtében a zöldségekben visszamaradó víztartalomnak jelentéktelennek kell lennie, így például, amint azt
a Bizottság a tárgyaláson javasolta, nem haladhatja meg a 10%‑ot.
Azon érvének alátámasztására, amellyel azt kívánja bizonyítani, hogy amennyiben a fokhagymafejeket bizonyos mértékben kiszárítják,
kizárt a „friss” vagy „hűtött” fokhagymaként a 0703 20 00 vámtarifaalszám alá történő besorolás, és még a részlegesen szárított
fokhagyma is a 0712 90 90 vámtarifaalszám alá tartozik, X a Bíróság 120/75. sz. Riemer‑ügyben 1976. június 15‑én hozott ítéletére
(EBHT 1976., 1003. o.) hivatkozik.
A fent hivatkozott Riemer‑ügyben hozott ítéletében azonban a Bíróság a „friss” és a „fagyasztott” bogyók közötti különbséget
vizsgálta. Ennélfogva ez az ítélet egy másik árucsoportba tartozó és a szárítástól eltérő eljárással kezelt árukra vonatkozott.
Másfelől ebben az ítéletében a Bíróság megállapította, hogy a fagyasztáson átesett bogyók egyes tulajdonságai ‑ így különösen
szöveteik szerkezete ‑ a fagyasztásból eredően bizonyos visszafordíthatatlan változásokat szenvednek, és azok már nem nyerik
vissza természetes állapotukat még részleges vagy teljes kiolvasztás esetén sem (lásd a fent hivatkozott Riemer‑ügyben hozott
ítélet 4. pontját).
Analógia útján ahhoz, hogy a fokhagymafejeket a 0712 vámtarifaszám alá lehessen besorolni, a fokhagyma szárítására irányuló
eljárásnak olyan lényeges és visszafordíthatatlan változásokat kell okoznia, amelyek után az áru már nem nyeri vissza természetes
állapotát.
Ennélfogva a vízkivonásnak lényegesen módosítania kell az áru objektív jellemzőit és tulajdonságait oly módon, hogy e módosítás
a friss vagy hűtött zöldségeket magában foglaló 0703 vámtarifaszámtól eltérő vámtarifaszám alá történő besorolást eredményezzen.
Következésképpen a részlegesen szárított fokhagymát, amely megőrzi a friss fokhagyma jellemzőit és tulajdonságait, a 0703
vámtarifaszám és nem a 0712 vámtarifaszám alá kell besorolni.
Továbbá, amint azt a Bizottság észrevételeiben kifejtette, az a tény, hogy a részlegesen szárított fokhagymát hűtve importálják,
jelzi, hogy az áru víztartalmát a szárítás során nem vonták ki teljesen vagy majdnem teljesen, mivel a dehidrálás olyan tartósítási
eljárás, amely lehetővé teszi, hogy a dehidrált árut a későbbiekben nem kell 0°C alatti hőmérsékleten tárolni.
Az Egyesült Királyság Kormánya észrevételeiben megjegyzi, hogy az egész fejek vagy gerezdek formájában lévő fokhagymát nem
lehet eléggé kiszárítani, szemben a tört vagy porított fokhagymával.
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a HR‑nek az említett 0712 vámtarifaszámához tartozó magyarázó megjegyzése szerint „[e]
vtsz. alá kell osztályozni a szárított zöldségeket törve vagy porítva is, mint pl. a […] fokhagyma, […] amelyeket általában
ízesítő anyagként vagy leves készítésére használnak”.
Ebből következik, hogy a 0712 vámtarifaszám alá sorolt fokhagyma általában tört vagy porított formájú. A KN 0712 vámtarifaszámának
szövege ‑ „Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve” – azonban nem zárja
ki kifejezetten azt, hogy az egész fokhagymafejek vagy -gerezdek e vámtarifaszám alá tartozzanak, amennyiben azokat kellőképpen
kiszárítják, jóllehet, az ilyen termékek széles körben nem elterjedtek.
Észrevételeiben a Bizottság a fokhagymafejek besorolásának kiegészítő szempontjaként javasolta a tartósítás időtartamát, mivel
csak a teljesen kiszárított fokhagyma tartható el hosszú távon, míg a friss vagy hűtött fokhagyma szükségképpen rövidebb ideig
áll el.
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a hosszú tartósítási időtartam valóban a fokhagyma dehidráltságának mértékére vonatkozó
kiegészítő jel lehet arra nézve, hogy szárított zöldségként a 0712 vámtarifaszám alá kell besorolni, ellentétben a friss vagy
hűtött fokhagymával.
Meg kell jegyezni azonban azt is, hogy a KN 0703 és 0712 vámtarifaszámai egyáltalán nem utalnak a tartósításra mint besorolási
kritériumra, amiből azt a következtetést kell levonni, hogy maga a tartósítás időtartama nem befolyásolja ezen áru tarifális
besorolását (lásd analógia útján a 40/88. sz. Weber‑ügyben 1989. május 25‑én hozott ítélet [EBHT 1989., 1395. o.] 16. pontját).
A fenti megfontolásokra tekintettel a feltett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2658/87 rendelet I. mellékletét képező
KN‑t úgy kell értelmezni, hogy az olyan fokhagymát, amely intenzív szárításon esett át olyan speciális eljárás keretében,
amelynek eredményeképp az áru víztartalmát teljesen vagy majdnem teljesen kivonták, a KN 0712 90 90 vámtarifaalszáma alá,
a friss fokhagyma jellemzőit és tulajdonságait megőrző, részlegesen szárított fokhagymát azonban a KN 0703 20 00 vámtarifaalszáma
alá kell besorolni.

A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (ötödik tanács) a következőképpen határozott:
A 2004. szeptember 7‑i 1810/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint
a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletét képező Kombinált Nómenklatúrát úgy
kell értelmezni, hogy az olyan fokhagymát, amely intenzív szárításon esett át olyan speciális eljárás keretében, amelynek
eredményeképp az áru víztartalmát teljesen vagy majdnem teljesen kivonták, a Kombinált Nómenklatúra 0712 90 90 vámtarifaalszáma
alá, a friss fokhagyma jellemzőit és tulajdonságait megőrző, részlegesen szárított fokhagymát azonban a Kombinált Nómenklatúra
0703 20 00 vámtarifaalszáma alá kell besorolni.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: holland.