CELEX: 62007TJ0300
Julkiset palveluhankinnat
Yhteisön tarjouspyyntömenettely
Internet-portaalin hallintaa ja ylläpitoa koskevien tietotekniikkapalveluiden tarjoaminen
Tarjouksentekijän tarjouksen hylkääminen
Tarjouskilpailun ratkaisuperusteet
Perusteluvelvollisuus
Ilmeinen arviointivirhe
Yhdenvertainen kohtelu
Avoimuus

Asiaa koskevat oikeussäännöt
1.
Varainhoitoasetus ja soveltamissäännöt
Euroopan komission palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä säännellään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon
sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25.6.2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ensimmäisen osan
V osaston säännöksillä (EYVL L 248, s. 1; jäljempänä varainhoitoasetus) sekä varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä 23.12.2002
annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 säännöksillä (EYVL L 357, s. 1; jäljempänä soveltamissäännöt).
Varainhoitoasetuksen 89 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Talousarviosta kokonaan tai osittain rahoitettavissa julkisissa hankinnoissa on noudatettava avoimuuden, suhteellisuuden,
tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.”
Varainhoitoasetuksen 97 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Valintaperusteet, joiden mukaan arvioidaan ehdokkaan tai tarjoajan valmiudet, ja ratkaisuperusteet, joiden mukaan arvioidaan
tarjousten sisältö, määritellään ennalta ja esitetään tarjouspyyntöasiakirjoissa.
2. Tarjouskilpailu voidaan ratkaista tarjousmenettelyssä tai valitsemalla taloudellisesti edullisin tarjous.”
Varainhoitoasetuksen 100 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä nimeää tämän jälkeen tarjouskilpailun voittajan noudattaen tarjouspyyntöasiakirjoissa
määriteltyjä valinta- ja ratkaisuperusteita ja julkisista hankinnoista annettuja sääntöjä.
2. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle hylätylle ehdokkaalle tai tarjoajalle seikat, joiden perusteella tämän
ehdokkuus tai tarjous on hylätty, sekä jokaiselle valintaperusteet täyttävän tarjouksen tehneelle, joka sitä kirjallisesti
pyytää, valitun tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimi.
Joitakin tietoja voidaan kuitenkin jättää ilmoittamatta, jos niiden ilmoittaminen estäisi lain soveltamista tai olisi yleisen
edun vastaista tai vahingoittaisi julkisyhteisöjen tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja taikka haittaisi
tarjoajien välistä rehellistä kilpailua.”
Soveltamissääntöjen 130 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tarjouseritelmässä on ainakin:
a)       esitettävä hankintaan sovellettavat hylkäämis- ja valintaperusteet, paitsi rajoitetussa menettelyssä ja erityisesti kilpailullisen
neuvottelumenettelyn jälkeen sekä 127 artiklassa tarkoitetuissa etukäteen julkaistavan hankintailmoituksen jälkeen aloitettavissa
neuvottelumenettelyissä; tällöin kyseiset perusteet esitetään yksinomaan hankintailmoituksessa tai kiinnostuksenilmaisupyynnössä;
b)       esitettävä ratkaisuperusteet ja niiden painotus tai tarvittaessa perusteiden merkitys alenevassa tärkeysjärjestyksessä, jos
niitä ei ole esitetty hankintailmoituksessa;
– –”
Soveltamissääntöjen 135 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Hankintaviranomaisen on vahvistettava selkeät ja syrjimättömät valintaperusteet.”
Soveltamissääntöjen 138 artikla on sanamuodoltaan seuraava:
”1. Tarjouksen hyväksymisessä voidaan noudattaa jompaakumpaa seuraavista menettelyistä:
a)       valitaan tarjouskilpailuun lähetetyistä sääntöjenmukaisista ja perusteet täyttävistä tarjouksista hinnaltaan halvin;
b)       valitaan kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous.
2. Kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous on se, jonka hinta/laatusuhde on paras, kun otetaan huomioon hankinnan kohteen
mukaan määritellyt perusteet, kuten toimituksen hinta, tekniset ansiot, esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, ympäristönäkökohdat,
käyttökustannukset, kannattavuus, toteuttamis- tai toimitusaika sekä huoltopalvelut ja tekninen tuki.
3. Hankintaviranomainen täsmentää kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi valittujen perusteiden suhteellisen
painotuksen hankintailmoituksessa tai tarjouseritelmässä. – –”
Soveltamissääntöjen 149 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”2. Hankintaviranomaisen on viimeistään viidentoista kalenteripäivän kuluessa asiaa koskevan kirjallisen pyynnön vastaanottamisesta
toimitettava pyytäjälle varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot.
3. Toimielinten omaan lukuunsa varainhoitoasetuksen 105 artiklan mukaisesti tekemien hankintojen osalta hankintaviranomaiset
ilmoittavat mahdollisimman pian myöntöpäätöksen tekemisen jälkeen ja viimeistään seuraavalla viikolla yhtäaikaisesti ja henkilökohtaisesti
jokaiselle hylätylle ehdokkaalle ja tarjoajalle kirjeitse, faksilla tai sähköpostitse tarjouksen tai ehdokkuushakemuksen hylkäämisestä
ja täsmentävät kussakin tapauksessa tarjouksen tai ehdokkuushakemuksen hylkäämiseen johtaneet syyt.
Hankintaviranomaiset ilmoittavat samanaikaisesti kun hylätyille ehdokkaille tai tarjoajille ilmoitetaan hylkäämisestä myöntöpäätöksestä
tarjouskilpailun voittajalle täsmentäen samalla, ettei ilmoitettu päätös sido asianomaista hankintaviranomaista.
Hylätyt tarjoajat tai ehdokkaat voivat pyytää lisätietoja hylkäämisen syistä kirjeitse, faksilla ja sähköpostitse, ja kaikki
valintaperusteet täyttävän tarjouksen tehneet tarjoajat voivat pyytää tietoja valitun tarjouksen ominaispiirteistä ja siihen
liittyvistä eduista, ja heille voidaan ilmoittaa tarjouskilpailun voittajan nimi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen
100 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan säännösten soveltamista. Hankintaviranomaisten on esitettävä tiedot enintään 15 kalenteripäivän
kuluessa pyynnön saamisesta.
– –”
2.
Hankintailmoitus ja tarjouseritelmä
Hankintailmoituksessa ja tarjouseritelmässä todetaan, että puitesopimukset tehdään kunkin erän osalta yhden ainoan sellaisen
toimijan kanssa, jonka tarjous on kokonaistaloudellisesti edullisin tarjouseritelmässä täsmennettyjen perusteiden mukaan arvioituna.
Hankintailmoituksessa täsmennetään, että puitesopimuksen alkuperäinen voimassaoloaika on kaksi vuotta, joka voidaan uusia
kerran, ja että puitesopimuksen koko voimassaoloajalta (enintään neljä vuotta) ostojen kokonaisarvon arvioidaan olevan 6 500 000
euroa.
Tarjouseritelmän mukaan menettelyyn sisältyy neljä vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa sovelletaan hylkäämisperusteita (tarjouseritelmän
kohta 3.1). Toisessa vaiheessa sovelletaan valintaperusteita (tarjouseritelmän kohta 3.2) tarjouksentekijän luottokelpoisuuden
ja taloudellisen tilanteen sekä teknisen ja ammatillisen suorituskyvyn tutkimiseksi: yhtäältä luottokelpoisuus ja taloudellinen
tilanne kaikkien erien osalta (jonka perustana ovat tarjouksentekijöiden tarkastetut tilinpäätöstiedot kolmelta viimeksi kuluneelta
vuodelta ja liikevaihto sellaisten palvelujen osalta, joiden arvo on vähintään 180 000 euroa), ja toisaalta tekninen ja ammatillinen
suorituskyky, joka arvioidaan erikseen kunkin kolmen erän osalta, joista tarjouspyyntö muodostuu (edellytyksiä ovat muun muassa
se, että tarjouksentekijällä on riittävä pätevistä ammattilaisista koostuva työryhmä, vähintään kolmen vuoden kokemus käännöspalvelujen,
internetsivustojen julkaisutoiminnan ja luomisen alalla, että se on toimittanut palveluja tarkastellulla alalla vähintään
kolme kertaa ja vähintään kolmelle eri asiakkaalle viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana ainakin yhden ulottuvuudeltaan kansainvälisen
hankkeen yhteydessä). Kolmannessa vaiheessa sovelletaan ratkaisuperusteita (tarjouksen sisällön tutkiminen) (tarjouseritelmän
kohta 3.3).
Teknisen arvioinnin osalta tarjouseritelmässä esitetään neljä ratkaisuperustetta kunkin erän suhteen. 1 ja 2 erää koskevat
perusteet ovat lähes samankaltaiset, ja ne ovat seuraavat:
–        1 erää koskevat laadulliset ratkaisuperusteet, kun kokonaispistemäärä on 100:
–        1 peruste: suoritettava tehtävä on ymmärretty hyvin, ja tehtävien suorittamista varten ehdotettu metodologia on tarkoituksenmukainen
(30 pistettä)
–        2 peruste: PMQP-suunnitelman (hankkeen hallinnointi ja laatusuunnitelma, jäljempänä PMQP) laatu ja perusteellisuus (10 pistettä)
–        3 peruste: ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien skenaarioon 1 liittyvien tehtävien suorittamiseksi ehdotetun resurssien
kohdentamisen laatu (30 pistettä)
–        4 peruste: ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien skenaarioon 2 liittyvien tehtävien suorittamiseksi ehdotetun resurssien
kohdentamisen laatu (30 pistettä)
–        2 erää koskevat laadulliset ratkaisuperusteet, kun kokonaispistemäärä on 100:
–        1 peruste: suoritettava tehtävä on ymmärretty hyvin, ja tehtävien suorittamista varten ehdotettu metodologia on tarkoituksenmukainen
(30 pistettä)
–        2 peruste: PMQP-suunnitelman laatu ja perusteellisuus (10 pistettä)
–        3 peruste: ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien skenaarioon 1 liittyvien tehtävien suorittamiseksi ehdotetun resurssien
kohdentamisen laatu (30 pistettä)
–        4 peruste: ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien skenaarioon 2 liittyvien tehtävien suorittamiseksi ehdotetun resurssien
kohdentamisen laatu (30 pistettä).
Tarjouseritelmässä täsmennetään, että tarjouksentekijät, joiden pistemäärä ei nousisi 70 prosenttiin annettujen pisteiden
enimmäismäärästä tai vähintään 50 prosenttiin yhden ainoan perusteen osalta, suljetaan automaattisesti hankintamenettelyn
jäljellä olevan osan ulkopuolelle.
Tarjouseritelmässä määrätään tämän jälkeen taloudellisesta arvioinnista, joka perustuu tarjouksissa ilmoitettuihin hintoihin
ja joka suoritetaan tarjouseritelmän 5.5 kohdassa olevan lomakkeen mukaisesti.
Neljännessä vaiheessa sopimus tehdään kunkin erän osalta sen tarjouksentekijän kanssa, jonka tarjous on hinta-laatunäkökulmasta
paras kunkin erän osalta saatujen pisteiden ja ehdotetun hinnan perusteella arvioituna.

Asian tausta
Kantaja Evropaïki Dynamiki
–
Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE on Kreikan oikeuden mukaan perustettu yhtiö, joka toimii
informaatio- ja viestintäteknologian alalla.
Komissio käynnisti Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa (EUVL S 143) 29.7.2006 viitteellä 2006/S 143-153057
julkaistulla hankintailmoituksella Sinun Eurooppasi -portaalin hallintaa ja ylläpitoa koskevan tarjouskilpailun IDABC-ohjelman
(yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille)
puitteissa.
Tämän tarjouspyynnön tavoitteena oli tehdä kolme puitesopimusta, jotka koskevat kolmea eri erää (toimitustyö ja käännökset
(1 erä), infrastruktuurin hallinta (2 erä) ja myynninedistämistoiminta (3 erä)) Sinun Eurooppasi -portaalin hallinnan tukemiseksi
ja ylläpidon jatkamiseksi.
Tarjouksentekijät saattoivat esittää tarjouksia yhteen tai useampaan erään. Hankintailmoituksessa ja tarjouseritelmässä ilmoitetaan,
että kunkin erän puitesopimukset tehdään yhden ainoan sellaisen toimijan kanssa, jonka tarjous on kokonaistaloudellisesti
edullisin tarjouseritelmässä määriteltyjen perusteiden mukaan arvioituna. Kyseisessä 29.7.2006 päivätyssä hankintailmoituksessa
täsmennetään, että puitesopimuksen alkuperäinen voimassaoloaika, joka voidaan uusia kerran, on kaksi vuotta, ja että ostojen
arvioitu kokonaisarvo puitesopimuksen koko voimassaoloaikana (enimmäisvoimassaoloaika neljä vuotta) on 6 500 000 euroa. Eräkohtaisen
arvon arvioidaan olevan 1 erässä 2 250 000 euroa, 2 erässä 1 650 000 euroa ja 3 erässä 2 600 000 euroa.
1.
1 erä
Kantaja pyysi 4.8.2006, että komission yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto toimittaa sille Sinun Eurooppasi -portaalin
nykyisen lähdekoodin sen tarjouksen valmistelua varten. Yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto kyseenalaisti aluksi tämän
pyynnön asiaankuuluvuuden. Se suostui lopulta 14.8.2006 toimittamaan kantajalle lähdekoodin.
Kantaja pyysi 14.9.2006 uusia täsmennyksiä tarjouspyynnön luottotietoja ja taloudellista tilannetta koskeviin kysymyksiin.
Yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto vastasi kysymyksiin kaikille tarjouksentekijöille 14.9.2006 päivätyllä kirjeellä.
Lisäksi komissio lähetti 21.9.2006 erikseen kirjeen kantajalle.
Kantaja toimitti 19.9.2006 tarjouksensa vastauksena edellä mainittuun 1 erää koskevaan tarjouspyyntöön.
Yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto pyysi kahteen otteeseen kantajaa toimittamaan lisätäsmennyksiä. Kantaja vastasi
näihin pyyntöihin 23. ja 28.11.2006.
Tammikuussa 2007 tarjouspyyntömenettelyn aikana tietotekniikan pääosasto otti haltuunsa kaikki yritystoiminnan ja teollisuuden
pääosaston tarjouspyynnöt ja jatkoi kirjeenvaihtoa kantajan kanssa.
Kantajalle ilmoitettiin tietotekniikan pääosaston 21.5.2007 päivätyllä kirjeellä, että tämän tarjous 1 erän osalta oli hylätty
sillä perusteella, että se ei ollut saavuttanut tarjouseritelmän 3.3 kohdassa, joka sisälsi tekniset arviointiperusteet, esitettyjä
kynnysarvoja.
Kantaja pyysi 22.5.2007 komissiolta selvityksiä tarjouksensa hylkäämistä koskevan kirjeen osalta. Nämä selvityspyynnöt koskivat
valitun tarjouksentekijän nimeä, kantajan ja valitun tarjouksentekijän saamia tuloksia kunkin teknisen arviointiperusteen
osalta ja rahoitustarjousten vertailua. Kantaja pyysi myös jäljennöstä arviointikomitean kertomuksesta.
Komissio ilmoitti 29.5.2007 päivätyllä kirjeellä kantajalle valitun tarjouksentekijän nimen (ASCII-Sword Technologies) ja
toimitti kaksi arviointikertomuksen otetta, jotka sisältävät yhtäältä kantajan tarjoukselle annettujen pisteiden perustelut
ja toisaalta näille kahdelle tarjoukselle annettujen pisteiden vertailun.
Kantaja kyseenalaisti 29.5.2007 päivätyssä kirjeessä tavan, jolla arviointimenettely oli tapahtunut. Se vastusti erityisesti
sitä, että IDABC-hanke ”Sinun Eurooppasi” oli siirretty yritystoiminnan ja teollisuuden pääosastolta tietotekniikan pääosastolle.
Lisäksi se pyysi, että tietotekniikan pääosasto ei allekirjoittaisi sopimusta valitun tarjouksentekijän kanssa ennen kuin
yksityiskohtainen kertomus on toimitettu sille.
Komissio vastasi 30.5.2007 päivätyllä kirjeellä kantajalle, että tarjouspyynnön siirtämisellä yritystoiminnan ja teollisuuden
pääosastolta tietotekniikan pääosastolle ei ollut ollut mitään vaikutusta arviointimenettelyyn ja että jo toimitetut tiedot
olivat riittäviä sen tarjouksen arvioinnin ymmärtämiseksi.
Kantaja toisti 31.5.2007 tietojen saantia koskevan pyyntönsä ja perusteli sitä lisää 4.6.2007 toimittamalla lausumistaan analyysin,
jossa oli toistettu sen kaikki argumentit.
Komissio vastasi 13.6.2007 kantajan huomautuksiin ilmoittamalla, ettei mitään tietoa ollut jätetty pois ja ettei arviointikomitea
ollut tehnyt mitään virhettä.
2.
2 erä
Kantaja esitti 19.9.2006 2 erää koskevan tarjouksen.
Kantajalle ilmoitettiin 13.7.2007 päivätyllä kirjeellä, että sen tarjous oli hylätty sillä perusteella, että se ei ollut hinta-laatusuhteeltaan
paras.
Kantaja pyysi 13.7.2007 päivätyllä kirjeellä tietotekniikan pääosastolta selvennyksiä syistä, joiden perusteella sen tarjous
oli hylätty, ja esitti samat huomautukset kuin 1 erän osalta.
Komissio vastasi kantajalle 16.7.2007 päivätyssä kirjeessään, että sopimus oli tehty ASCII-Sword Technologies -konsortion
kanssa, ja toimitti sille otteita arviointikomitean kertomuksesta, joihin sisältyvät yhtäältä kantajan tarjoukselle annettujen
pisteiden perustelut ja toisaalta näille kahdelle tarjoukselle annettujen pisteiden vertailu.
Kantaja lähetti 25.7.2007 komissiolle kirjeen, jossa se pyysi, ettei komissio allekirjoita sopimusta valitun tarjouksentekijän
kanssa ennen kuin sen tietojen saantia koskeva pyyntö on käsitelty.

Oikeudenkäyntimenettely ja asianosaisten vaatimukset
Kantaja nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 31.7.2007 toimittamallaan kannekirjelmällä käsiteltävänä olevan kanteen
komission 21.5.2007 tekemästä päätöksestä (jäljempänä 21.5.2007 tehty päätös) ja 13.7.2007 tehdystä päätöksestä (jäljempänä
13.7.2007 tehty päätös), joilla sen tarjous yhtäältä 1 erän osalta ja toisaalta 2 erän osalta oli hylätty ja joilla tarjouskilpailu
oli ratkaistu valitun tarjouksentekijän hyväksi.
Kantaja vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
–        kumoaa 21.5. ja 13.7.2007 tehdyt päätökset, joilla sen tekemiä tarjouksia ei ole hyväksytty ja joilla tarjouskilpailu on ratkaistu
valitun tarjouksentekijän hyväksi
–        velvoittaa komission korvaamaan kantajalle tarjouskilpailun ratkaisemisesta toisten tarjouksentekijöiden hyväksi aiheutuneen
vahingon, toisin sanoen 1 125 000 euroa 1 erän osalta ja 825 000 euroa 2 erän osalta
–        velvoittaa komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut myös siinä tapauksessa, että käsiteltävänä oleva kanne hylätään.
Komissio vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
–        hylkää kumoamiskanteen
–        jättää vahingonkorvausvaatimuksen tutkimatta tai toissijaisesti toteaa, ettei se ole perusteltu
–        velvoittaa kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Kantaja on vastauksessaan alentanut vaatimansa vahingonkorvauksen määrän 750 000 euroon 1 erän osalta ja 400 000 euroon 2
erän osalta.
Kantaja esitti suullisessa käsittelyssä kolme uutta asiakirjaa eli tilintarkastuskertomuksen, komission sille lähettämän sähköpostin
ja toisen tarjouspyynnön sisältävän asiakirjan. Komissio esitti huomautuksia, jotka koskivat ensimmäisen asiakirjan tutkittavaksi
ottamista ja näiden kaikkien asiakirjojen merkitystä asian ratkaisemisen kannalta.

Oikeudellinen arviointi
1.
Kumoamisvaatimus
Kantaja esittää pääasiallisesti kolme kanneperustetta 21.5.2007 tehdyn päätöksen ja 13.7.2007 tehdyn päätöksen kumoamista
koskevan vaatimuksensa tueksi. Ensimmäinen kanneperuste koskee perusteluvelvollisuuden noudattamatta jättämistä. Toinen kanneperuste
koskee komission tekemiä ilmeisiä arviointivirheitä sen tarjousten arvioinnissa. Kolmas kanneperuste koskee yhdenvertaisen
kohtelun periaatteen loukkaamista ja avoimuusvelvoitteen laiminlyöntiä.

Perusteluvelvollisuuden noudattamatta jättämistä koskeva kanneperuste
Asianosaisten lausumat
Kantaja korostaa, että komissio ei ole noudattanut perusteluvelvollisuuttaan, kun se ei ole antanut kantajalle mitään tietoa
valitun tarjouksentekijän tarjouksen ansioista.
Komissio katsoo, että esitetyt perustelut ovat oikeuskäytännön sekä varainhoitoasetuksen mukaisia. Se ilmoittaa toimittaneensa
sekä 1 erän että 2 erän osalta otteen arviointikertomuksesta, jossa on vertailtu kantajan tarjoukseen ja valitun tarjouksentekijän
tarjoukseen liittyviä etuja. Se väittää siten täyttäneensä perusteluvelvollisuutensa ja katsoo, että unionin yleisellä tuomioistuimella
on riittävät tiedot ratkaisun antamiseksi.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Aluksi on todettava, että komissiolla on laaja harkintavalta huomioon otettavien seikkojen osalta päätettäessä tarjouskilpailun
ratkaisemisesta. Tämän harkintavallan käyttämistä koskevan tuomioistuinvalvonnan on näin ollen rajoituttava sen tutkimiseen,
että menettelyä ja perusteluja koskevia sääntöjä on noudatettu, että tosiseikat pitävät aineellisesti paikkansa, ettei asiassa
ole tehty ilmeistä arviointivirhettä ja ettei harkintavaltaa ole käytetty väärin (asia T-211/02, Tideland Signal v. komissio,
tuomio 27.9.2002, Kok., s. II-3781, 33 kohta ja asia T-465/04, Evropaïki Dynamiki v. komissio, tuomio 10.9.2008, 45 kohta,
ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Lisäksi on korostettava, että silloin, kun komissiolla on laaja harkintavalta, yhteisön oikeusjärjestyksen sisältämien takeiden
noudattamisella hallintomenettelyissä on erityisen perustavanlaatuinen merkitys. Näihin takeisiin kuuluu muun muassa toimivaltaisen
toimielimen velvollisuus perustella riittävästi päätöksensä. Ainoastaan tällä tavoin unionin tuomioistuimet voivat selvittää,
täyttyvätkö ne tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevat edellytykset, joista harkintavallan käyttäminen riippuu (asia
C-269/90, Technische Universität München, tuomio 21.11.1991, Kok., s. I-5469, Kok. Ep. XI, s. I-485, 14 kohta; edellä 44 kohdassa
mainittu asia Evropaïki Dynamiki v. komissio, tuomion 54 kohta ja asia T-89/07, VIP Car Solutions v. parlamentti, tuomio 20.5.2009,
Kok., s. II‑1403, 61 kohta).
On myös huomautettava, että perusteluvelvollisuutta on arvioitava asiaan liittyvien olosuhteiden perusteella, joita ovat muun
muassa toimenpiteen sisältö, esitettyjen perustelujen luonne ja se tarve, joka niillä, joille toimenpide on osoitettu tai
joita se koskee suoraan ja erikseen, voi olla saada selvennystä tilanteeseen (ks. asia C-367/95 P, komissio v. Sytraval ja
Brink’s France, tuomio 2.4.1998, Kok., s. I‑1719, 63 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Lisäksi perusteluvelvollisuus on olennainen muotomääräys, joka on erotettava perustelujen aineellisesta paikkansapitävyydestä,
koska viimeksi mainittu koskee riidanalaisen toimen aineellista lainmukaisuutta (asia C-17/99, Ranska v. komissio, tuomio
22.3.2001, Kok., s. I‑2481, 35 kohta; asia T-406/06, Evropaïki Dynamiki v. komissio, tuomio 12.11.2008, 47 kohta, ei julkaistu
oikeustapauskokoelmassa ja edellä 45 kohdassa mainittu asia VIP Car Solutions v. parlamentti, tuomion 63 kohta).
Lopuksi on huomattava, että käsiteltävänä olevassa asiassa sovellettavat tarjouksentekijöiden tarjouspyyntömenettelyn yhteydessä
tekemien tarjousten hylkäämispäätösten perusteluja koskevat erityissäännöt sisältyvät varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2
kohtaan ja soveltamissääntöjen 149 artiklan 3 kohtaan.
Kyseisistä artikloista sekä unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että komissio täyttää perusteluvelvollisuutensa,
jos se ilmoittaa ensiksi välittömästi jokaiselle hylätylle tarjoajalle seikat, joiden perusteella tämän tarjous on hylätty,
sekä jokaiselle valintaperusteet täyttävän tarjouksen tehneelle, joka sitä nimenomaisesti pyytää, valitun tarjouksen ominaisuudet
ja siihen liittyvät edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimen 15 kalenteripäivän kuluessa asiaa koskevan kirjallisen pyynnön
vastaanottamisesta (ks. vastaavasti edellä 44 kohdassa mainittu asia Evropaïki Dynamiki v. komissio, tuomio 10.9.2008, 47
kohta).
Tämä menettelytapa on EY 253 artiklassa määrätyn sen perusteluvelvollisuuden mukainen, jonka mukaan perusteluista on selkeästi
ja yksiselitteisesti ilmettävä toimenpiteen tekijän päättely siten, että yhtäältä niille, joita toimenpide koskee, selviävät
sen syyt, jotta ne voivat puolustaa oikeuksiansa, ja että toisaalta tuomioistuimet voivat tutkia toimenpiteen laillisuuden
(edellä 44 kohdassa mainittu asia Evropaïki Dynamiki v. komissio, tuomio 10.9.2008, 48 kohta).
Kantajan väitteitä on tarkasteltava nimenomaan näiden seikkojen valossa.
–       Perustelut, jotka sisältyvät 21.5.2007 tehtyyn päätökseen ja 29.5.2007 päivättyyn kirjeeseen (1 erä)
Esillä olevassa asiassa ei ole syytä tutkia ainoastaan 21.5.2007 tehtyä päätöstä vaan myös 29.5.2007 päivättyä kirjettä, joka
on lähetetty vastauksena kantajan nimenomaiseen 22.5.2007 päivättyyn pyyntöön saada lisätietoja tarjouksensa hylkäämisestä,
jotta voidaan saada selville, onko varainhoitoasetuksessa sekä soveltamissäännöissä säädetty perusteluvaatimus täytetty.
Komissio ilmoitti 21.5.2007 päivätyssä kirjeessä, että kantajan tarjous ei ollut saavuttanut tarjouseritelmän 3.3 kohdassa
määrättyjä kynnysarvoja. Komissio ilmoitti kantajalle myös mahdollisuudesta pyytää lisätietoja tarjouksen hylkäämisen syistä.
Kantajan 22.5.2007 tekemän kirjallisen pyynnön johdosta komissio vastasi tälle 29.5.2007 päivätyllä kirjeellä, johon sisältyi
useita tietoja vastauksena kantajan esittämiin täsmennyspyyntöihin. Komissio ilmoitti valitun tarjouksentekijän nimen ja täsmensi,
että viimeksi mainittu oli saanut 72/100 pistettä tarjouksensa laadun osalta ja lopputuloksen 1,170.
Komissio liitti lisäksi 29.5.2007 päivättyyn kirjeeseen kaksi otetta arviointikertomuksesta, joista toiseen sisältyi lausumia,
joilla pyrittiin perustelemaan kantajan tarjoukselle annettuja pisteitä neljän teknisen arviointiperusteen osalta, ja toiseen
sisältyi seuraava taulukko:
Peruste
Kuvaus
Europaïki Dynamiki
ASCII Sword Technologies
Enimmäispisteet
Suoritettava tehtävä on ymmärretty hyvin ja tehtävien suorittamista varten ehdotettu metodologia on tarkoituksenmukainen
26,667
PMQP-suunnitelman laatu ja perusteellisuus (ks. 4.3.8.3 kohta)
8,333
Ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien skenaarioon liittyvien tehtävien suorittamiseksi ehdotetun resurssien kohdentamisen
laatu (ks. 4.4.3.1 kohta)
21,667
Skenaarioon liittyvien tehtävien suorittamista koskevan erityisen lähestymistavan laatu ja perusteellisuus (ks. 4.4.3.1 kohta)
Yhteensä

58,667
Unionin yleinen tuomioistuin toteaa aluksi, että 29.5.2007 päivätyn kirjeen liitteenä olevassa taulukossa ilmoitettujen laadullisten
ratkaisuperusteiden 3 ja 4 sanamuoto ei täysin vastaa tarjouseritelmässä esitettyä. Kyseisen 29.5.2007 päivätyn kirjeen sisällöstä
ilmenee kuitenkin selvästi, että komissio on viitannut 1 erän laadullisiin ratkaisuperusteisiin 3 ja 4, mitä kantaja ei sitä
paitsi ole koskaan riitauttanut, ja että taulukossa mainittujen perusteiden sanamuodossa oleva virhe johtuu ainoastaan ilmeisestä
kirjoitusvirheestä, jolla ei ole vaikutusta riidanalaiseen päätökseen.
Tämän jälkeen on korostettava, että käsiteltävänä olevassa asiassa 21.5.2007 tehty päätös ei perustu kantajan ja valitun tarjouksentekijän
suoritusten vertailuun vaan siihen, että kantajan tarjous ei ole saanut vaadittua vähimmäispistemäärää teknisten arviointiperusteiden
osalta.
Kuitenkin tarjouspyynnön sanamuodon mukaan ainoastaan tarjouksia, jotka olivat saaneet vähintään 70 prosenttia teknisten arviointiperusteiden
osalta annetuista kokonaispisteistä ja vähintään 50 prosenttia kunkin teknisen arviointiperusteen osalta vaadituista pisteistä,
pidettiin riittävinä näiden perusteiden osalta ja tutkittiin tämän jälkeen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen
määrittämiseksi.
Näin ollen kantajan tarjousta ei ole suljettu pois muihin tarjouksiin ja erityisesti valitun tarjouksentekijän tarjoukseen
suoritetun vertailun jälkeen vaan siitä syystä, että yhden perusteen osalta vaadittua vähimmäistasoa ja kaikkien perusteiden
osalta vaadittua vähimmäispistemäärää ei ollut saavutettu.
Komission ilmoittamat tiedot olivat siis käsiteltävänä olevassa asiassa riittävät asetettuihin vaatimuksiin nähden (ks. vastaavasti
edellä 47 kohdassa mainittu asia Evropaïki Dynamiki v. komissio, tuomio 12.11.2008, 106–108 kohta).
Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että nämä olosuhteet huomioon ottaen varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2 kohdassa
ja soveltamissääntöjen 149 artiklassa säädettyä velvollisuutta ilmoittaa valitun tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät
edut on käsiteltävänä olevassa asiassa noudatettu.
Kaiken edellä esitetyn perusteella 21.5.2007 tehdyn päätöksen osalta perusteluvelvollisuuden noudattamatta jättämiseen perustuva
kanneperuste on hylättävä.
–       Perustelut, jotka sisältyvät 13.7.2007 tehtyyn päätökseen ja 16.7.2007 päivättyyn kirjeeseen (2 erä)
Sen ratkaisemiseksi, onko käsiteltävänä olevassa asiassa noudatettu varainhoitoasetuksessa sekä soveltamissäännöissä säädettyä
perusteluvaatimusta, on tarkasteltava 13.7.2007 päivättyä kirjettä sekä 16.7.2007 päivättyä kirjettä, joka on lähetetty kantajalle
vastauksena tämän 13.7.2007 tekemään nimenomaiseen pyyntöön, jolla pyrittiin saamaan lisätietoja sen tarjouksen hylkäämisestä.
Komissio ilmoitti 13.7.2007 tehdyssä päätöksessä, että kantajan tarjousta ei ollut hyväksytty sen vuoksi, että se ei ollut
hinta-laatusuhteeltaan paras.
Kantajan tekemän 13.7.2007 päivätyn kirjallisen pyynnön johdosta komissio vastasi tälle 16.7.2007 päivätyllä kirjeellä, johon
sisältyi useita tietoja vastauksena kantajan esittämään täsmennyspyyntöön. Komissio ilmoitti valitun tarjouksentekijän nimen
ja täsmensi, että viimeksi mainittu oli saanut 83,33/100 pistettä tarjouksensa laadun osalta ja lopputuloksen 0,5911, kun
taas kantaja oli saanut vain 70,33/100 pistettä tarjouksensa laadun osalta ja lopputuloksen 0,5725.
Lisäksi komissio liitti 16.7.2007 päivättyyn kirjeeseen kaksi otetta arviointikertomuksesta, joista toinen sisälsi lausumat,
joilla pyrittiin perustelemaan kantajan tarjoukselle annettuja pisteitä neljän teknisen arviointiperusteen osalta, ja toinen
sisälsi seuraavan taulukon:
Peruste
Kuvaus
Europaïki Dynamiki
ASCII Sword Technologies
Enimmäispisteet
Suoritettava tehtävä on ymmärretty hyvin ja tehtävien suorittamista varten ehdotettu metodologia on tarkoituksenmukainen
24,67
25,67
PMQP-suunnitelman laatu ja perusteellisuus
6,67
7,67
Ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien skenaarioon 1 liittyvien tehtävien suorittamiseksi ehdotetun resurssien kohdentamisen
laatu
Skenaarioon 2 liittyvien tehtävien suorittamista koskevan erityisen lähestymistavan laatu ja perusteellisuus
YHTEENSÄ

70,33
83,33
Käsiteltävänä olevassa asiassa on aluksi todettava, että kantajan tarjoukselle annettu pistemäärä ylitti sekä kaikkien ratkaisuperusteiden
että kunkin ratkaisuperusteen osalta vaaditut vähimmäispisteet. Tämän jälkeen komissio tarkasteli kokonaistaloudellisesti
edullisimman tarjouksen määrittämiseksi sellaisten tarjouksentekijöiden rahoitusehdotuksia – joihin myös kantajan rahoitusehdotus
kuului – jotka olivat esittäneet vaaditun vähimmäispistemäärän saavuttaneen tarjouksen. Komissio päätti siis olla valitsematta
kantajan tarjousta vertailtuaan sitä muihin tarjouksiin ja erityisesti valitun tarjouksentekijän tarjoukseen.
Se, ovatko 13.7.2007 tehtyyn päätökseen ja 16.7.2007 päivättyyn kirjeeseen sisältyvät perustelut riittäviä, on siis ratkaistava
ottaen huomioon nämä olosuhteet ja, kuten edellä 45 kohdassa on todettu, ottaen huomioon komissiolla asiassa oleva laaja harkintavalta
ja siitä johtuva erityisen perustavanlaatuinen tarve perustella päätöksensä riittävästi.
Kyseiseen 16.7.2007 päivättyyn kirjeeseen sisältyy arviointikertomuksen otteita, joissa esitetään lausumia, joilla pyritään
perustelemaan kantajan tarjoukselle annettuja pistemääriä neljän ratkaisuperusteen osalta. Kantajan ja valitun tarjouksentekijän
suoritusten vertailun osalta siihen sisältyy ainoastaan yksi taulukko, joka osoittaa yhtäältä kantajan ja valitun tarjouksentekijän
saamat arvosanat kyseisten ratkaisuperusteiden osalta ja toisaalta tarjouseritelmän 3.3 kohdassa olevaa kaavaa soveltamalla
saadun lopputuloksen eli neljän teknisen arviointiperusteen osalta saatujen kokonaispisteiden ja kyseisen erän osalta ehdotetun
hinnan välisen suhteen parhaan hinta-laatusuhteen määrittämiseksi. Kyseinen 16.7.2007 päivätty kirje ei siis sisällä vähäisintäkään
lausumaa valitun tarjouksentekijän tarjouksesta.
Näissä olosuhteissa on todettava, että 13.7.2007 tehtyyn päätökseen ja 16.7.2007 päivättyyn kirjeeseen sisältyvät tiedot eivät
vaikuta riittäviltä. Nämä seikat eivät nimittäin mahdollista yhtäältä sitä, että kantaja saisi tietoonsa valitun tarjouksen
ominaisuudet ja siihen liittyvät edut voidakseen puolustaa oikeuksiaan, ja toisaalta sitä, että tuomioistuin voisi valvoa
komission tekemää vertailua tarjousten välillä.
Lisäksi on korostettava, että kantajan tekemä rahoitustarjous oli huonompi kuin valitun tarjouksentekijän rahoitustarjous.
Tältä osin on korostettava, että komissio ei ole nimenomaisesti ilmoittanut valitun tarjouksentekijän ehdottamaa kokonaishintaa,
kun se on maininnut ainoastaan tämän tarjouksen saaman lopputuloksen, ja että se on ilmoittanut kyseisen hinnan ensimmäisen
kerran vasta vastinekirjelmässä esitetyssä taulukossa.
Siitä huolimatta, että valitun tarjouksentekijän ehdottama hinta oli kantajan ehdottamaa hintaa korkeampi, komissio katsoi,
että tämän tarjous oli hinta-laatusuhteeltaan paras ja siis kokonaistaloudellisesti edullisin. Näyttää siis siltä, että tarjouksen
laadun arviointi laadullisten ratkaisuperusteiden osalta on ollut ratkaiseva. Näin ollen käsiteltävänä olevan asian olosuhteissa
näitä ratkaisuperusteita koskevat tiedot olivat erityisen tarpeellisia, koska kantajan ehdottama hinta oli alempi kuin valitun
tarjouksentekijän hinta (ks. vastaavasti edellä 45 kohdassa mainittu asia VIP Car Solutions v. parlamentti, tuomion 71 kohta).
On pääteltävä, että komissio ei ole täyttänyt asianmukaisesti perusteluvelvollisuuttaan siltä osin kuin 13.7.2007 tehdyn päätöksen
ja 16.7.2007 päivätyn kirjeen sisältö ei täytä käsiteltävänä olevassa asiassa varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2 kohdassa
ja soveltamissääntöjen 149 artiklassa säädettyjä vaatimuksia.
Edellä esitetystä seuraa, että 13.7.2007 tehty päätös kantajan tarjouksen hylkäämisestä ja tarjouskilpailun ratkaisemisesta
valitun tarjouksentekijän hyväksi on perusteltu puutteellisesti.
Näin ollen 13.7.2007 tehty päätös on kumottava ilman, että on tarpeen lausua muista kantajan 2 erän yhteydessä esittämistä
kanneperusteista ja siitä, onko komissiota vaadittava esittämään arviointikomitean kertomus.

Ilmeisiä arviointivirheitä koskeva kanneperuste (1 erä)
Koska kanne on perusteltu siltä osin kuin se koskee 13.7.2007 tehtyä päätöstä, ilmeisiä arviointivirheitä koskevan kanneperusteen
tutkiminen on rajoitettava koskemaan ainoastaan 21.5.2007 tehtyä päätöstä.
Aluksi on todettava, että komissiolla on laaja harkintavalta huomioon otettavien seikkojen osalta päätettäessä tarjouskilpailun
ratkaisemisesta. Unionin yleisen tuomioistuimen harjoittaman valvonnan on rajoituttava sen tutkimiseen, että menettelyä ja
perusteluja koskevia sääntöjä on noudatettu, että tosiseikat pitävät aineellisesti paikkansa, ettei asiassa ole tehty ilmeistä
arviointivirhettä ja ettei harkintavaltaa ole käytetty väärin (ks. vastaavasti asia T‑145/98, ADT Projekt v. komissio, tuomio
24.2.2000, Kok., s. II‑387, 147 kohta; asia T-148/04, TQ3 Travel Solutions Belgium v. komissio, tuomio 6.7.2005, Kok., s. II‑2627,
47 kohta ja asia T-437/05, Brink’s Security Luxembourg v. komissio, tuomio 9.9.2009, 193 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Käsiteltävänä olevassa asiassa tarjouseritelmästä ilmenee, että tarjouskilpailu on ratkaistu kokonaistaloudellisesti edullisimman
tarjouksen perusteella varainhoitoasetuksen 97 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Näin ollen on tutkittava edellä mainitussa oikeuskäytännössä vahvistetuissa rajoissa, onko komissio tehnyt ilmeisiä arviointivirheitä
arvioidessaan tarjousta eri ratkaisuperusteiden osalta.
Laadullinen ratkaisuperuste 1, jonka otsikko on ”Suoritettava tehtävä on ymmärretty hyvin ja tehtävien suorittamista varten
ehdotettu metodologia on tarkoituksenmukainen”
Ensiksi on todettava, että kantajan tarjous sai arvosanan 16/30 pistettä enimmäismäärästä laadullisen ratkaisuperusteen 1
osalta. Komissio perustelee 29.5.2007 päivätyssä kirjeessä tätä arvosanaa sillä, että metodologinen lähestymistapa toimitustyötä
koskevien palvelujen toimittamisen osalta on yleisluonteinen ja että kantaja ei ole täysin ymmärtänyt Sinun Eurooppasi -portaalin
kohdesisältöä eikä kohdeyleisöä ehdottaessaan ”uutissivua”, joka ei sovellu yhteen hankkeen ulottuvuuden kanssa, ja viitatessaan
mahdollisten sijoittajien muodostamaan yleisöön, joka osoittaa kiinnostusta sentyyppiseen innovaatioon, jota Sinun Eurooppasi
-portaali edistää ja kannustaa. Se korostaa myös, että ”laadunvalvontaa” ja ”laadunvarmistusta” koskeva lähestymistapa perustui
”XPR-metodologiaan”, joka ei lainkaan vastannut tarjouseritelmään sisältyvää 1 erää koskevan tehtävän kuvausta. Lopuksi komissio
korosti, että epäselvyyttä oli sen kysymyksen osalta, tehtäisiinkö käännökset linkkikielten kautta vai tehtäisiinkö ne suoraan.
Aivan aluksi kantaja huomauttaa, että arviointikertomukseen sisältyvät myönteiset huomiot ovat ristiriidassa sen kanssa, että
se on saanut arvosanan 16 pistettä 30 pisteestä tämän ratkaisuperusteen osalta.  Se toteaa, että ainoa kyseisessä kertomuksessa
mainittu kielteinen seikka oli tarjouksessa oleva viittaus Euroopan unionin 11 viralliseen kieleen, vaikka kyseessä on ainoastaan
selvä kirjoitusvirhe.
Tämän jälkeen kantaja katsoo ottaneensa täydellisesti huomioon nykyisen portaalin kaikentyyppisen sisällön ja kaikki toimitustyöhön
liittyvät näkökohdat ja osoittaneensa ymmärtäneensä perusteellisesti suoritettavat tehtävät. Se lisää viitanneensa tarkoituksella
sellaisiin sisältötyyppeihin, jotka eivät kuuluneet portaalin nykyiseen versioon, ja erityisesti ”flash-sisältöön” osoittaakseen
yleisen kykynsä käsitellä nykyaikaisen portaalin sisältötyyppien kokonaisuutta ja voivansa siten mukautua uusiin sisältöihin
sopimuksen täytäntöönpanon aikana.
Kantaja arvostelee komissiota siitä, että se on pitänyt metodologista lähestymistapaa toimitustyön osalta yleisluonteisena,
ja viittaa tältä osin yhteen asiakirjaan. Se korostaa, että ”laadunvarmistuksen” ja ”laadunvalvonnan” osalta sen tarjous on
havaittu ”myönteiseksi” ja ”hyvin laadituksi”, joten se ei ymmärrä komission sille antamia erittäin matalia teknisiä arvosanoja.
Kantaja asettaa kyseenalaiseksi komission arvioinnin, jonka mukaan sen päätös ehdottaa mainittua ”XPR-metodologiaa” ei vastaa
tapaa, jolla 1 erää on kuvattu tarjouseritelmässä. Tältä osin se väittää halunneensa esittää kokonaisnäkemyksen tarjouksentekijän
yleisestä filosofiasta laadun suhteen.
Kantaja kyseenalaistaa komission arvioinnin, jonka mukaan sen käännöksiä koskeva lähestymistapa ei ole selvä sen kysymyksen
osalta, käytetäänkö käännöksissä linkkikieliä. Sen mielestä kyseessä ei ole sellainen kysymys, jota on käsiteltävä tarjousta
tehtäessä, vaan hankkeen aikana viimeksi mainitun ajallisten parametrien mukaan. Se lisää, että kääntäjät ovat joka tapauksessa
henkilöitä, joiden äidinkieli on kohdekieli, ja että se on ilmoittanut tarjouksessaan, että tarjouksentekijä ”antaa etusijan”
suorille käännöksille. Se päättelee, että sen viittaukset linkkikieliin ovat siis selviä.
Ensiksi unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että kantaja väittää virheellisesti, että sen tarjoukselle annettu arvosana 16/30
pistettä laadullisen ratkaisuperusteen l osalta on johtunut ilmeisestä arviointivirheestä. Yhtäältä kantajan väite, jonka
mukaan komissio on rangaissut sitä selvästä kirjoitusvirheestä eli viittauksesta unionin 11 viralliseen kieleen, on virheellinen.
Kyseisestä 21.5.2007 tehdystä päätöksestä nimittäin ilmenee, että komissio on pelkästään tuonut esiin tämän selvän kirjoitusvirheen
olemassaolon liittämättä siihen kantajalle kielteisiä seurauksia. Toisaalta, päinvastoin kuin kantaja väittää, komissio toi
esiin useita sen tarjousta koskevia kielteisiä seikkoja, kuten yleisluonteinen metodologinen lähestymistapa sekä kohdesisällön
ja -yleisön huono yksilöinti, joka ilmenee Sinun Eurooppasi -hankkeen ulottuvuuteen yhteensopimattomasta ”uutissivua” koskevasta
ehdotuksesta. Nämä seikat osoittavat, että komissio ei ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä antaessaan kantajan tarjoukselle
arvosanan 16/30 pistettä laadullisen ratkaisuperusteen 1 osalta.
Toiseksi kantaja katsoo, että sitä on virheellisesti moitittu siitä, että sen esittämä metodologinen lähestymistapa on yleisluonteinen
ja että se ei ole yksilöinyt asianmukaisesti portaalin kohdesisältöä eikä sillä tavoiteltua yleisöä. Se väittää nimittäin
ottaneensa täysin huomioon nykyisen portaalin kaikentyyppisen sisällön ja kaikki toimitustyöhön liittyvät näkökohdat ja viittaa
tältä osin tarjouksensa 2–5 kohtaan (s. 634–644) ja 1–8 kohtaan (s. 818–865).
Unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että nämä väitteet eivät voi menestyä. Kantaja ei ensinnäkään osoita, että komission
arviointi sen tarjouksessa esitetyn metodologisen lähestymistavan yleisluonteisuudesta on selvästi virheellinen, vaan tyytyy
viittaamaan tarjouksensa edellä mainittuihin kohtiin. Tietyt kyseisistä tarjouksen kohdista viittaavat ensinnäkin portaalin
aihealueisiin (tarjouksen s. 634–636). Toiseksi tarjouksen muut kohdat (tarjouksen s. 637 ja 638) koskevat lähestymistapaa,
jolla pyritään helpottamaan portaalin käyttöä – mitä komissio on sitä paitsi pitänyt kiinnostavana – tai niissä kuvataan nykyistä
portaalia ja rajoitutaan toistamaan tarjouseritelmää. Kolmanneksi tarjouksen viimeisissä kohdissa (tarjouksen s. 822–855),
joihin kantaja vetoaa, kuvaillaan ”Work Package 1.1” -palvelujen toimittamista koskevaa metodologista lähestymistapaa.
Tämän jälkeen unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että komissio ei ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, kun se on korostanut,
että portaalin sisältöä ei ollut asianmukaisesti yksilöity siltä osin kuin tarjouksessa viitattiin uusiin palveluihin. On
nimittäin todettava, että ”flash-sisältöä”, johon kantaja on viitannut tarjouksessaan, ei ollut mukautettu portaalin tavoitteisiin.
Kuten tarjouseritelmästä ilmenee, portaalin tavoitteena on asettaa käytettäväksi pysyvä tietokanta, jonka sisältöä muutetaan
vähän korkeintaan kaksi kertaa vuodessa. Näin ollen ”flash-sisältö”, joka mahdollistaa sisällön jatkuvan mukauttamisen, on
selvästi tarpeeton eikä sitä ole myöskään otettu huomioon tarjouseritelmässä.
Komissio on myös perustellusti korostanut, että kun otetaan huomioon kantajan tarjouksessa oleva viittaus ”uutissivuun”, joka
on yhteensoveltumaton Sinun Eurooppasi -hankkeen ulottuvuuden kanssa, ja ”sellaiseen mahdollisista sijoittajista muodostuvaan
erityiseen kohdeyleisöön – –, joka osoittaa kiinnostusta sentyyppiseen innovaatioon, jota Sinun Eurooppasi -portaali edistää
ja kannustaa”, kantaja ei ollut täysin ymmärtänyt kyseisen portaalin kohdesisältöä eikä kohdeyleisöä. Tältä osin kantajan
väite, jonka mukaan uusien sisältöjen lisääminen portaaliin olisi sen tarjoukseen liittyvä myönteinen näkökohta, ei voi menestyä.
Kantaja ei nimittäin ole selvästi ilmoittanut tarjouksessaan, että se ehdotti sellaisen sisällön lisäämistä portaaliin, joka
meni tarjouseritelmässä edellytettyä pitemmälle, kuten komissio perustellusti toteaa kantajan sitä kiistämättä.
Lopuksi on todettava, että väitteen, jonka mukaan ”tarjouksen asiayhteys on ymmärretty kokonaisuudessaan oikein”, ja väitteen,
jonka mukaan ”metodologinen lähestymistapa on yleisluonteinen”, välillä ei ole ristiriitaa, koska nämä kaksi toteamusta tarkoittavat
ainoastaan sitä, että yleisesti ottaen kantaja on ymmärtänyt hyvin tarjouspyynnön kohteen mutta että sen ehdottama lähestymistapa
ei ollut riittävän täsmällinen tai riittävän yksityiskohtainen.
Kolmanneksi ”laadunvarmistuksen”, ”laadunvalvonnan” ja käytetyn metodologian osalta kantaja asettaa kyseenalaiseksi komission
arvioinnin, jonka mukaan sen päätös ehdottaa mainittua ”XPR-metodologiaa” eli metodologiaa, joka perustuu internetpalvelun
kehittämisympäristöön, ei vastaa tapaa, jolla 1 erää kuvaillaan tarjouseritelmässä. Se viittaa tältä osin useisiin tarjouksensa
kohtiin (3.4.2–3.4.6 kohta, s. 837–842, 2–4 kohta, s. 1–33 (s. 495–526) ja V kohta, s. V-1–V-77 (s. 534–610)), joissa se katsoo
täsmentäneensä toimitustyöhön liittyvän ”laadunvarmistuksen” ja ”laadunvalvonnan” osalta noudatettavan metodologian. Se korostaa
myös, että ”XPR-metodologia” mainitaan ainoastaan sen tarjouksen johdanto-osassa, jossa esitetään tarjouksentekijän kokonaisnäkemys
laatua koskevasta yleisfilosofiasta (tarjouksen s. 836).
Komissio korostaa unionin yleisessä tuomioistuimessa perustellusti, että ”laadunvarmistusta” koskevien periaatteiden kuvaus
oli yleisluonteinen ja että kohdat, joihin tarjouksentekijä on viitannut, eivät vastanneet riittävällä tavalla tarjouseritelmän
vaatimuksia kohdassa ”WP 1.1 tehtävä 4”, jonka otsikko on ”Luotujen, päivitettyjen ja vastaanotettujen sisältöjen laadunvarmistuksen
ja laadunvalvonnan suorittaminen ennen niiden julkaisemista portaalissa”. On nimittäin todettava, että pelkästään kantajan
mainitsemien tarjouksen sivujen lukemisen perusteella on mahdollista katsoa, että komissio ei ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä
päätellessään, että näiden sivujen sisältämät seikat ovat yleisluonteisia. Tältä osin on korostettava, että kantaja on tyytynyt
viittaamaan yleisesti edellä mainittuihin tarjouksensa eri kohtiin mutta ei ole esittänyt konkreettisia argumentteja, jotka
osoittaisivat, että komission arvioinnissa tässä kohdin on ilmeinen virhe.
Sitä paitsi kantajan väitteellä, jonka mukaan komissio ei ole ymmärtänyt, että ”XPR-metodologia” esitettiin johdanto-osassa,
jossa esitettiin kokonaisnäkemys tarjouksentekijän ”laadunvalvontaa” koskevasta yleisfilosofiasta, ja että se ei liittynyt
välittömästi toimitustöitä koskeviin näkökohtiin 1 erän osalta, ei voida saattaa kyseenalaiseksi tarjouksen yleisluonteisuutta
”laadunvalvonnan” kannalta. Kantaja ei ole myöskään osoittanut, että komissio olisi jättänyt tältä osin noudattamatta tarjouseritelmän
laadullista ratkaisuperustetta 1. Päinvastoin on katsottava, että komissio on voinut perustellusti nojautua kantajan tarjouksen
täsmällisyystasoon, joka muodostaa olennaisen osatekijän kyseisen tarjouksen laadun arvioinnissa.
Neljänneksi kantaja kiistää jättäneensä tuomatta selvästi esille, tehtäisiinkö käännökset linkkikielten kautta vai tehtäisiinkö
ne suoraan. Se väittää, ettei linkkikielten käyttö ollut sellainen kysymys, jota oli käsiteltävä tarjousta esitettäessä, vaan
että tätä kysymystä oli tarkasteltava hankkeen aikana. Se korostaa, että kääntäjät ovat joka tapauksessa henkilöitä, joiden
äidinkielenä on kohdekieli, ja että tarjouksessa ilmoitettiin, että suorat käännökset ”asetetaan etusijalle”.
Unionin yleinen tuomioistuin korostaa kuitenkin, että komissio oli 29.5.2007 päivätyssä kirjeessä todennut, että kantajan
tarjouksessa oli epäselvyys tai jopa ristiriita, koska tämä oli ilmoittanut tarjouksensa sivulla 873, että kääntäjät työskentelisivät
äidinkielellään, vaikka saman tarjouksen sivulla 644 tuodaan esiin, että ”suorat käännökset asetetaan etusijalle, vaikka epäsuoria
käännöksiä ei voida välttää”. Kantajan unionin yleisessä tuomioistuimessa esittämät väitteet eivät saata tätä komission toteamusta
mitenkään kyseenalaiseksi. Kantajan tarjouksessa ei nimittäin ollut selvästi määritetty, mitä kantaja tarkoitti viittauksella
kääntäjiin, jotka työskentelisivät äidinkielellään. Kantaja täsmensi vasta unionin yleisessä tuomioistuimessa, että tämä viittaus
olisi ymmärrettävä siten, että kyseessä olevat kääntäjät kääntäisivät äidinkielelleen joko alkuperäisestä tekstistä tai tarvittaessa
tämän tekstin käännöksestä linkkikielelle. Kun otetaan huomioon kantajan tarjouksessa käytettyjen ilmaisujen epäselvyys tai
jopa ristiriitaisuus tämän kysymyksen osalta, komissio ei ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, kun se on korostanut, ettei
ollut esitetty selvästi, ”käytetäänkö käännöksissä linkkikieliä vai tehdäänkö ne suoraan, koska kysymystä ei käsitellä enempää
tarjouksessa”.
Edellä esitetyn perusteella komissio ei ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, kun se on arvioinut tarjousten laadullista
ratkaisuperustetta 1.
Laadullinen ratkaisuperuste 2, jonka otsikko on ”PMQP-suunnitelman ja erityisesti ehdotettujen laadunvarmistusta ja laadunvalvontaa
koskevien menettelyjen laatu ja perusteellisuus”
Ensiksi on huomautettava, että kantajan tarjoukselle on laadullisesta ratkaisuperusteesta 2 annettu 7/10 pistettä. Tätä arvosanaa
on perusteltu sillä, että tarjoukseen sisältyvä PMQP-suunnitelma oli täydellinen rakenteensa osalta mutta että tarjous ei
ollut riittävän mukautettu ja että kantajan mainitsemat palvelujen tarjoamiseen liittyvät laitteistot ja ohjelmistot olivat
epätarkoituksenmukaisia toimitustöiden osalta (1 erä).
Kantaja väittää ensiksi, että maininta laitteistoista ja ohjelmistoista PMQP:ssä noudattaa tarjouseritelmää. Sen mukaan tarjouksentekijöitä
on pyydetty tarjouseritelmässä esittämään PMQP mainitsemalla erityisesti ”suoritteet ja dokumentaatio (riippumatta siitä,
onko kysymys tuotteista, tarvikkeista, laitteistoista, ohjelmistoista, raporteista, valvontavälineistä…)”.
Kuten komissio on korostanut, PMQP:n kuvaus tarjouseritelmässä on kuitenkin kolmelle erälle yhteinen. Vaikka tarjouseritelmässä
luetellaan useita mahdollisia suoritteita, on kohtuullista olettaa, että näiden suoritteiden tarkoituksenmukaisuus riippuu
kuitenkin kustakin erästä, jota tarjous koskee.
Näin ollen komissio on perustellusti korostanut 29.5.2007 päivätyssä kirjeessä, että ”PMQP:n mukauttamista [odotettaisiin]
enemmän, koska siinä mainitaan edelleen toimitettavat laitteistot ja ohjelmistot (ks. esim. ’Handover file’, s. 933), joilla
ei ole merkitystä 1 erän kannalta”.
Toiseksi kantaja katsoo, että sitä on virheellisesti moitittu siitä, että se ei ole kehitellyt tehtävien kuvausta vaan on
pelkästään kopioinut ne tarjouseritelmästä. Se nimittäin korostaa, että se on PMQP-suunnitelman osalta käyttänyt testattua
metodologiaa ja mallia, jota noudatetaan sen komission kanssa tekemän yhteistyön yhteydessä, koska vastaavien sopimusten erityisehdot
eivät olleet tiedossa tarjouksen laatimishetkellä.
On kuitenkin todettava, että tarjouseritelmän 4.3.8.3 kohdassa PMQP:n määritellään olevan hankkeen ensimmäinen suorite ja
kullekin hankkeelle ominainen. Näin ollen ei näytä siltä, että komissio olisi tehnyt ilmeisen arviointivirheen, kun se on
katsonut, että kantaja ei ollut kehitellyt tehtävien kuvausta.
Näin ollen on katsottava, että komissio ei ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä arvioidessaan kantajan tarjousta 1 erän osalta
laadulliseen ratkaisuperusteeseen 2 nähden.
Laadullinen ratkaisuperuste 3, jonka otsikko on ”Ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien 1 skenaarioon liittyvien tehtävien
suorittamiseksi ehdotetun resurssien kohdentamisen laatu”
Ensiksi on todettava, että kantajan tarjous on saanut arvosanan 21,667/30 pistettä laadullisen ratkaisuperusteen 3 osalta.
Komissio korosti 29.5.2007 päivätyssä kirjeessä, että 1 skenaarioon liittyvien tehtävien suorittamista koskeva lähestymistapa
ei ollut erityisen yksityiskohtainen ja että Liettuasta vastaanotetun sisällön ”laadunvalvonnan” osalta tarjouksessa ei ollut
selvästi ilmoitettu, minkä tyyppistä valvontaa suoritettaisiin, eikä toimituksellisia suuntaviivoja, joihin nähden tätä valvontaa
harjoitettaisiin. Lisäksi 29.5.2007 päivätyssä kirjeessä todetaan, että loppuraportin toimittamiselle määrätty kuuden kuukauden
määräaika oli oikea ja että niin muodoin tätä samaa määräaikaa koskeva maininta 52 päivästä johtui todennäköisesti vain kirjoitusvirheestä.
Ensiksi kantaja kiistää sen, että sen 1 skenaarioon liittyvien tehtävien suorittamista koskeva lähestymistapa ei olisi erityisen
yksityiskohtainen. Se katsoo myös, että se lausuma, jonka mukaan viittaus toimituksellisiin suuntaviivoihin vaaditun Liettuasta
vastaanotettua sisältöä koskevan laadunvalvonnan osalta ei ollut selvä ja ettei ollut mainittu sitä, minkätyyppistä laadunvalvontaa
suoritetaan, ei ole perusteltu. Se katsoo noudattaneensa tiukasti tarjouseritelmää. Tältä osin kantaja korostaa, että siinä
mainittiin, että tarjouksentekijöiden oli esitettävä yleistarjous, jossa kuvataan ratkaisua 1 skenaarion osalta täydennettynä
enintään neljä sivua käsittävällä asiakirjalla, jossa ehdotetaan suunniteltuja eri tehtäviä sekä kunkin tehtävän osalta omaksuttua
lähestymistapaa ja esitetään lyhyt kuvaus kyseisestä lähestymistavasta. Kantajan mukaan oli määritelty, että erityistä huomiota
kiinnitettäisiin lopullisiin suoritteisiin. Se päättelee tästä, että tarjouseritelmässä ei vaadittu ”erityisen yksityiskohtaisia
selityksiä”. Lisäksi kantaja katsoo esittäneensä lähestymistapansa laadunhallinnan ja valvontamenettelyjen osalta tarjouksensa
useissa kohdissa ja erityisesti sivuilla 830 ja 831.
Kantajan esittämistä seikoista ei kuitenkaan ilmene, että komissio olisi tehnyt jonkinlaisen ilmeisen arviointivirheen. Kantaja
on nimittäin viitannut muihin tarjouksen kohtiin ja erityisesti sivuihin 830 ja 831 osoittaakseen, että se on noudattanut
tarjouseritelmää. Se ei ole kuitenkaan esittänyt yhtään konkreettista seikkaa, joka voisi osoittaa, että komission suorittamassa
arvioinnissa on ilmeinen virhe.
Kuten komissio korostaa, kantajan tarjouksen arvioinnista laadullisen ratkaisuperusteen 1 osalta ilmenee, että metodologista
lähestymistapaa, jota on ehdotettu toimitustyöhön liittyvien palvelujen toimittamisen osalta, on pidetty yleisluonteisena.
Näissä olosuhteissa komissio on voinut kohtuudella katsoa, että mainitun toimitustyöhön liittyvien palvelujen toimittamisen
osalta ehdotetun lähestymistavan yleisluonteisuus heijastui 1 skenaarioon liittyvien tehtävien suorittamista koskevaan lähestymistapaan.
Näin ollen komissio on voinut ilmeistä arviointivirhettä tekemättä katsoa, että 1 skenaario ei ollut erityisen yksityiskohtainen
suhteessa laadulliseen ratkaisuperusteeseen 3.
Toiseksi kantaja väittää, että vaikka sen tarjouksessa mainituissa tiedoissa on kirjoitusvirheestä johtuva maininta 52 päivän
toimitusajasta, sen ei olisi pitänyt vaikuttaa laadullisen ratkaisuperusteen osalta annettuun arvosanaan.
Kuitenkin 21.5.2007 tehdystä päätöksestä ilmenee, että komissio on ottanut huomioon sen, että maininta 52 päivän toimitusajasta
johtui todennäköisesti kirjoitusvirheestä. Minkään perusteella ei voida päätellä, että kantajaa olisi rangaistu tästä syystä.
Näin ollen mitään ilmeistä arviointivirhettä ei ole tältä osin näytetty toteen.
Kaikkien näiden syiden perusteella kantajan väite, joka koskee ilmeisiä virheitä, joita komission väitetään tehneen arvioidessaan
kantajan tarjousta laadullisen ratkaisuperusteen 3 osalta, on hylättävä.
Laadullinen ratkaisuperuste 4, jonka otsikko on ”Ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien 2 skenaarioon liittyvien tehtävien
suorittamiseksi ehdotetun resurssien kohdentamisen laatu”
Ensiksi on todettava, että kantajan tarjous on saanut arvosanan 14/30 pistettä laadullisen ratkaisuperusteen 4 osalta. Riidanalaisesta
päätöksestä ilmenee, että kantajan lähestymistapa niiden tehtävien suorittamisen suhteen, jotka liittyvät ”Work Package 1.2.”
-osatehtävää koskevaan skenaarioon (jäljempänä 2 skenaario), on pidetty yksinkertaisena. Riidanalaisessa päätöksessä todetaan
myös, että tarjouseritelmässä määritellään ”Work Package 1.1.” -osatehtävää koskevan skenaarion (jäljempänä 1 skenaario) ja
2 skenaarion keskinäinen suhde mutta että tämä seikka ei heijastu tarjouksessa. Riidanalaisessa päätöksessä korostetaan, että
kantaja lähtee virheellisestä ennakko-oletuksesta, jonka mukaan kaikki asiakirjat vastaanotetaan samaan aikaan, vaikka tällainen
ennakko-oletus ei ole sopusoinnussa 1 skenaarion kanssa ja vaikka siinä ei oteta huomioon käännöksiä varten tarvittavaa aikaa.
On täsmennettävä, että tarjouseritelmän mukaan 1 skenaario on toimitustyötä koskeva skenaario. 1 skenaarion osalta edellytetyt
tehtävät koostuvat pääsääntöisesti Euroopan tason asiasisältöjä koskevien erilaisten tietosivujen ja linkkikokonaisuuksien
(1 tehtävä) sekä jäsenvaltioiden lähettämien erilaisten tietosivujen ja linkkikokonaisuuksien (2 tehtävä) täydentämisestä,
päivittämisestä ja parantamisesta. 2 skenaario puolestaan vastaa 1 skenaariossa kuvattujen sisältöjen käännöstyötä. 2 skenaario
kattaa nimenomaan kaksi seuraavaa tehtävää: yhtäältä Euroopan tason asiasisältöjä ja toisaalta jäsenvaltioiden lähettämiä
sisältöjä koskevien erilaisten tietosivujen ja linkkikokonaisuuksien kääntäminen.
Ensiksi kantaja asettaa kyseenalaiseksi arvioinnin, jonka mukaan toimintojen rakenteellinen erittely (aikataulu) oli yleisluonteinen.
Se väittää, että töiden rakenteellinen erittely oli pelkästään suoritettavia tehtäviä koskeva luonnos ja että ne oli jo esitetty
yksityiskohtaisesti sen tarjouksen 2 kohdassa (s. 1047 ja 1048) ja 3 kohdassa (s. 1049 ja 1050). Se korostaa lisäksi, että
kyseiset tehtävät on esitetty täydellisesti metodologista lähestymistapaa koskevan asiakirjan vastaavassa kohdassa laadullisen
ratkaisuperusteen 1 alla (tarjouksen s. 886–890).
Ei vaikuta siltä, että tarjouksen arvioinnissa laadullisen ratkaisuperusteen 4 osalta olisi tehty minkäänlaista ilmeistä virhettä.
Tarjous on nimittäin arvioitu laadullisen ratkaisuperusteen 4 osalta, kuten komissio korostaa. Arviointi ei siis koske suoritettavien
tehtävien sisältöä vaan niiden suunnittelua. Kantaja ei ole esittänyt yhtään seikkaa, jolla pyrittäisiin saattamaan kyseenalaiseksi
se tosiseikka, että tarjoukseen sisältyvät suoritettavien tehtävien suunnittelua koskevat tiedot olivat yleisluonteisia.
Toiseksi kantaja korostaa, ettei se ole tarjouksessaan nimenomaisesti olettanut, että kaikki asiakirjat lähetettäisiin samanaikaisesti.
Se toteaa myös, että tarjouseritelmässä ei ollut mainittu asiakirjojen jättämisaikaa.
Unionin yleinen tuomioistuin kuitenkin katsoo, että kun otetaan huomioon se, mitä tarjouseritelmässä on määrätty (ks. edellä
112 kohta), kantaja ei voi vakavasti saattaa kyseenalaiseksi sitä, että 1 skenaariossa kuvaillaan luotavaa tai päivitettävää
sisältöä ja että 2 skenaariossa käsitellään tämän sisällön kääntämistä. Näiden kahden skenaarion välinen yhteys on ilmeinen
ja perustuu loogisesti 2 skenaarion vaatimuksille. On siis katsottava, että näkökohdat, jotka liittyvät sisältöjen vastaanottoajankohtaan
ja niiden kääntämiseen tarvittavaan aikaan, on arvioitava 1 skenaarion ja 2 skenaarion välistä suhdetta koskevassa asiayhteydessä.
On todettava, että asiakirjojen vastaanottoajankohdan osalta kantajan tarjouksessa ei tehdä lainkaan eroa näiden kahdentyyppisten
käännettävien sisältöjen (eli yhtäältä 1 tehtävässä määriteltyjen ja toisaalta 2 tehtävässä edellytettyjen sisältöjen) välillä.
Tältä osin komissio korostaa perustellusti, että – toisin kuin kantaja väittää – kyseisten kahdentyyppisten sisältöjen ero
ei johdu tuntemattomasta arviointiperusteesta vaan se on tarjouseritelmän 4.4.1.2 kohtaan sisältyvä määräys.
Kun tarkastellaan sisältöjen kääntämiseen tarvittavaa aikaa, on todettava, että – kuten komissio korostaa – kantajan tarjouksensa
kohdassa 2.3 (s. 1040) ilmoittama toimitusaika ”T0 + 51 arkipäivää” ei ollut sopusoinnussa 1 skenaarion kanssa, jossa kantajan
ennakoima käännöspäivien kokonaismäärä on 55, eli 30 päivää Euroopan tason sisältöjen kääntämiseen (”WU 4.1”) ja 25 päivää
jäsenvaltioista tulevien sisältöjen kääntämiseen (”WU 4.2”) (s. 1032).
Näin ollen on katsottava, että komissio ei ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, kun se on arvioinut tarjousta laadullisen
ratkaisuperusteen 4 osalta.
Kaikista edellä esitetyistä seikoista seuraa, että mitään ilmeistä arviointivirhettä ei ole tehty arvioitaessa tarjousta neljän
ratkaisuperusteen osalta. Näin ollen tämä kanneperuste on hylättävä perusteettomana.

Kanneperuste, joka koskee yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista ja avoimuusvelvoitteen laiminlyöntiä
Koska kanne on perusteltu siltä osin kuin se koskee 13.7.2007 tehtyä päätöstä, yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista
ja avoimuusvelvoitteen laiminlyöntiä koskeva kanneperuste on tutkittava ainoastaan sikäli kuin se koskee 21.5.2007 tehtyä
päätöstä.
Asianosaisten lausumat
Kantaja väittää, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta on loukattu ja avoimuusvelvoite on laiminlyöty.
Aivan aluksi kantaja korostaa, että sille olisi pitänyt toimittaa täydellinen jäljennös arviointikomitean kertomuksesta sekä
jäljennös valitun tarjouksentekijän tarjouksesta, jotta sen olisi ollut mahdollista ymmärtää 21.5.2007 tehty päätös. Se huomauttaa
tältä osin, että se on nimenomaan pyytänyt komissiota toimittamaan sille kyseiset asiakirjat ja että sen pyyntö on evätty.
Tämän jälkeen kantaja väittää, että komissio ei ole tutkinut asianmukaisesti tarjousta ja on hylännyt sen virheellisen tulkinnan
perusteella. Lisäksi se katsoo, ettei se ole voinut tuntea kokonaisuudessaan arviointiperusteita, joita komissio on soveltanut.
Lopuksi se korostaa, että komissio on turvautunut perusteisiin, joita ei ole määritelty tarjouseritelmässä.
Komissio kiistää kantajan esittämät väitteet ja vaatii, että kanneperuste hylätään.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Väitteet, jotka koskevat avoimuusvelvoitteen laiminlyöntiä ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista, on hylättävä.
Aivan aluksi kantaja nojautuu virheellisesti siihen, että arviointikomitean kertomusta ja jäljennöstä valitun tarjouksentekijän
tarjouksesta ei ole toimitettu sille. Komission perusteluvelvollisuuteen ei nimittäin sisälly näiden asiakirjojen toimittamista.
Varainhoitoasetuksen 100 artiklan 2 kohdassa säädetään ainoastaan, että hankintaviranomainen ilmoittaa kirjallisen pyynnön
johdosta valitun tarjouksen ominaispiirteet ja siihen liittyvät edut sekä tarjouskilpailun voittajan nimen enintään 15 kalenteripäivän
kuluessa kirjallisen pyynnön saamisesta (ks. vastaavasti asia T-250/05, Evropaïki Dynamiki v. komissio, tuomio 12.7.2007,
113 kohta, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa; ks. analogisesti asia T-19/95, Adia interim v. komissio, tuomio 8.5.1996,
Kok., s. II‑321, 31 kohta).
Tämän jälkeen kantaja vetoaa virheellisesti siihen, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta olisi loukattu ja avoimuusvelvoite
olisi laiminlyöty sillä perusteella, että komissio ei olisi asianmukaisesti tutkinut tarjousta ja olisi hylännyt sen virheellisen
tulkinnan perusteella. Tämä perustelu on pääasiallisesti sama kuin perustelu, jonka kantaja on esittänyt väitettyjä komission
ilmeisiä arviointivirheitä koskevan kanneperusteensa yhteydessä, eikä sillä ole merkitystä tämän kanneperusteen yhteydessä.
Kantaja ei sinänsä vetoa mihinkään siihen kohdistuneeseen syrjintään missään menettelyn vaiheessa. Sen sijaan komissio on
esittänyt useita objektiivisia syitä, joilla perustellaan sen päätöstä olla ratkaisematta tarjouskilpailua kantajan hyväksi.
Sitä paitsi kantajan väite, jonka mukaan se ei voinut tuntea arviointiperusteita kokonaisuudessaan, on esitetty yleisesti
ja epämääräisesti. Komission 29.5.2007 päivättyyn kirjeeseen liitetystä arviointikertomuksen otteesta ilmenee lisäksi, että
kantajan tarjousta on arvioitu ainoastaan tarjouseritelmässä mainittujen laadullisten ratkaisuperusteiden osalta.  Näin ollen
tämä väite on hylättävä.
Samasta syystä on hylättävä myös kantajan väite, jonka mukaan komissio on turvautunut perusteisiin, joita ei ole määritelty tarjouseritelmässä.
Koska mikään kantajan kanneperusteista ei ole perusteltu, käsiteltävänä oleva kanne on hylättävä siltä osin kuin se koskee
21.5.2007 tehdyn päätöksen, jolla kantajan tekemä tarjous on jätetty valitsematta 1 erän osalta ja tarjouskilpailu on ratkaistu
toisen tarjouksentekijän hyväksi, kumoamista.
2.
Vahingonkorvausvaatimus

Asianosaisten lausumat
Kantaja vaatii, että komissio velvoitetaan maksamaan sille vahingonkorvausta 750 000 euroa 21.5.2007 tehdystä päätöksestä
aiheutuneen vahingon korvaamiseksi ja 400 000 euroa 13.7.2007 tehdystä päätöksestä aiheutuneen vahingon korvaamiseksi. Se
nojautuu tältä osin EY 235 ja EY 288 artiklaan.
Kantaja korostaa yhtäältä, että vaaditut summat vastaavat etuja, joita se olisi saanut näistä kahdesta hankintamenettelystä,
jos sopimukset olisi tehty sen kanssa. Toisaalta se väittää osoittaneensa kumoamisvaatimuksen yhteydessä, että komissio on
syyllistynyt ylemmäntasoisen yksityisiä suojaavan oikeussäännön vakavaan ja riittävän ilmeiseen rikkomiseen.
Komissio vaatii ensisijaisesti, että sopimussuhteen ulkopuolista vahingonkorvausvastuuta koskeva kanne jätetään tutkimatta,
ja toissijaisesti, että se hylätään selvästi perusteettomana.

Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Aluksi on tärkeää täsmentää, mikä on kantajan kirjelmissään väittämän vahingon laajuus. Kantaja esittää aivan aluksi vahingon
perusteeksi puitesopimusten menettämisen. Tämän jälkeen se viittaa kannekirjelmän 99 kohdassa asiassa T‑160/03, AFCon Management
Consultants ym. vastaan komissio, 17.3.2005 annettuun tuomioon (Kok., s. II-981, 102 kohta) sisältyviin näkökohtiin, jotka
koskevat tarjouskilpailumenettelyyn osallistumiseen liittyviä kuluja vastaavan vahingon korvaamista. Se on kuitenkin vastauksensa
52 kohdassa yksiselitteisesti korostanut, että se ei vaatinut lainkaan vahingonkorvausta tarjouskilpailumenettelyyn osallistumisesta
aiheutuneista kuluistaan.
Niin muodoin on katsottava, että ainoa vahinko, johon kantaja vetoaa ja josta se vaatii korvausta, on puitesopimusten menettäminen.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unioni on EY 288 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetussa sopimussuhteen ulkopuolisessa
vastuussa elintensä lainvastaisesta toiminnasta aiheutuneesta vahingosta ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
unionin toimielinten moitittu toiminta on lainvastaista, vahinko on tosiasiallisesti syntynyt ja toiminnan ja väitetyn vahingon
välillä on syy-yhteys (asia T‑175/94, International Procurement Services v. komissio, tuomio 11.7.1996, Kok., s. II‑729, 44
kohta; asia T-336/94, Efisol v. komissio, tuomio 16.10.1996, Kok., s. II-1343, 30 kohta ja asia T-267/94, Oleifici Italiani
v. komissio, tuomio 11.7.1997, Kok., s. II-1239, 20 kohta). Silloin kun yksi näistä edellytyksistä jää täyttymättä, kanne
on hylättävä kokonaisuudessaan eikä muita edellytyksiä ole tarpeen tutkia (ks. vastaavasti asia C‑146/91, KYDEP v. neuvosto
ja komissio, tuomio 15.9.1994, Kok., s. I‑4199, 81 kohta).
Nimenomaan näiden seikkojen valossa on tutkittava, täyttyvätkö komission sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevat edellytykset.
Kun ensiksi tarkastellaan 21.5.2007 tehdystä päätöksestä aiheutunutta väitettyä vahinkoa, kumoamisvaatimusta koskevista seikoista
käy ilmi, että kantaja ei ole esittänyt näyttöä komission lainvastaisesta toiminnasta.  Kaikki väitteet, jotka kantaja on
esittänyt osoittaakseen 21.5.2007 tehdyn päätöksen lainvastaisuuden, on nimittäin tutkittu ja hylätty.
Edellä mainitusta oikeuskäytännöstä kuitenkin seuraa (ks. edellä 137 kohta), että yhden ainoan sellaisen edellytyksen puuttuminen,
joka voi aiheuttaa komission sopimussuhteen ulkopuolisen vahingonkorvausvastuun, riittää sen päätelmän tekemiseen, ettei kyseistä
vastuuta ole.
Tästä seuraa, että korvausvaatimus vahingosta, jonka väitetään aiheutuneen 21.5.2007 tehdystä päätöksestä, on hylättävä perusteettomana
ilman, että on tarpeen lausua sen tutkittavaksi ottamisen edellytyksistä.
Toiseksi on tarkasteltava vahingonkorvausvaatimusta, joka perustuu sopimussuhteen ulkopuoliseen komission vastuuseen 13.7.2007
tehdyn päätöksen johdosta.
Tältä osin on todettava, että vahingonkorvausvaatimus perustuu niihin samoihin kanneperusteisiin, jotka on jo esitetty 13.7.2007
tehdyn päätöksen kumoamisvaatimuksen tueksi. Tämän vaatimuksen tarkastelun yhteydessä on jo korostettu, että 13.7.2007 tehty
päätös on puutteellisesti perusteltu ja on sen vuoksi kumottava.
On kuitenkin todettava, että vaikka komissio ei ole perustellut riittävästi 13.7.2007 tehtyä päätöstä, se ei tarkoita sitä,
että tarjouskilpailun ratkaiseminen valitun tarjouksentekijän hyväksi oli virhe, eikä sitä, että tämän seikan ja sen menetyksen,
johon kantaja vetoaa, välillä on syy-yhteys (ks. vastaavasti asia T-4/01, Renco v. neuvosto, tuomio 25.2.2003, Kok., s. II‑171,
89 kohta). Ei nimittäin ole mitään perustetta katsoa, että komissio olisi ratkaissut kyseessä olevan tarjouskilpailun kantajan
hyväksi, jos 13.7.2007 tehty päätös olisi ollut riittävästi perusteltu.
Tästä seuraa, että korvausvaatimus vahingosta, jonka väitetään aiheutuneen 13.7.2007 tehdystä päätöksestä, on hylättävä perusteettomana
siltä osin kuin se perustuu tämän saman päätöksen puutteellisiin perusteluihin ilman, että on tarpeen lausua sen tutkittavaksi
ottamisen edellytyksistä.
Siltä osin kuin tämä sama vaatimus perustuu muihin kanneperusteisiin, joita ei ole tutkittu kumoamisvaatimuksen yhteydessä,
se on ennenaikainen ja on tämän vuoksi hylättävä (ks. vastaavasti asia T-478/93, Wafer Zoo v. komissio, tuomio 18.5.1995,
Kok., s. II‑1479, 49 ja 50 kohta ja asia T-300/97, Latino v. komissio, tuomio 15.12.1999, Kok. H., s. I‑A‑259 ja II‑1263,
95 ja 101 kohta). Nimittäin 13.7.2007 tehdyn päätöksen perustelujen puuttuessa unionin yleinen tuomioistuin ei voi tutkia,
johtuuko kyseinen päätös ilmeisestä arviointivirheestä tai yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamisesta ja avoimuusvelvoitteen
laiminlyönnistä, kuten kantaja esittää. Näihin kanneperusteisiin perustuva kumoamisvaatimus voidaan tutkia tarvittaessa ainoastaan
sen päätöksen perusteiden valossa, joka korvaa 13.7.2007 tehdyn päätöksen, sen jälkeen kun unionin yleinen tuomioistuin on
sen kumonnut.
Tästä seuraa, että vahingonkorvausvaatimus on hylättävä kokonaisuudessaan.
Ilman, että olisi tarpeen lausua komission esittämästä, kantajan suullisessa käsittelyssä esittämään tilintarkastuskertomukseen
kohdistuvasta väitteestä ja siitä, mikä merkitys on tällä asiakirjalla sekä komission kantajalle lähettämällä sähköpostilla
ja toisen tarjouspyynnön sisältävällä asiakirjalla, jotka kantaja on myös esittänyt suullisessa käsittelyssä, on edellä esitetyn
perusteella todettava, että näillä asiakirjoilla ei ole mitään merkitystä asian ratkaisemisen kannalta. Unionin yleinen tuomioistuin
ei siis tätä asiaa ratkaistessaan ole ottanut huomioon kyseisiä asiakirjoja (ks. vastaavasti asia T-13/96, TEAM v. komissio,
tuomio 29.10.1998, Kok., s. II‑4073, 79 kohta).

Oikeudenkäyntikulut
Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaan unionin yleinen tuomioistuin voi määrätä oikeudenkäyntikulut
jaettaviksi asianosaisten kesken tai määrätä, että kukin vastaa omista kuluistaan, jos asiassa osa vaatimuksista ratkaistaan
toisen asianosaisen ja osa toisen asianosaisen hyväksi.
Koska kanne hyväksytään osittain, asian olosuhteita arvioidaan oikein, kun päätetään, että kantaja vastaa 50 prosentista omia
oikeudenkäyntikulujaan ja se velvoitetaan korvaamaan 50 prosenttia komission oikeudenkäyntikuluista ja komissio vastaa 50
prosentista omia oikeudenkäyntikulujaan ja se velvoitetaan korvaamaan 50 prosenttia kantajan oikeudenkäyntikuluista.
Näillä perusteilla
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (viides jaosto)
on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Komission 13.7.2007 tekemä päätös, jolla hylättiin Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai
Tilematikis AE:n Sinun Eurooppasi -portaalin hallintaa ja ylläpitoa koskevassa tarjouskilpailussa ENTR/05/78 2 erän (infrastruktuurin
hallinta) osalta tekemä tarjous ja ratkaistiin tarjouskilpailu toisen tarjouksentekijän hyväksi, kumotaan.
2)
Kumoamisvaatimus hylätään muilta osin.
3)
Vahingonkorvausvaatimus hylätään.
4)
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis vastaa 50 prosentista omia oikeudenkäyntikulujaan,
ja se velvoitetaan korvaamaan 50 prosenttia Euroopan komission oikeudenkäyntikuluista, ja Euroopan komissio vastaa 50 prosentista
omia oikeudenkäyntikulujaan, ja se velvoitetaan korvaamaan 50 prosenttia Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion
Pliroforikis kai Tilematikisin oikeudenkäyntikuluista.
Vilaras
Prek
Ciucă
Julistettiin Luxemburgissa 9 päivänä syyskuuta 2010.
Allekirjoitukset
Sisällys
Asiaa koskevat oikeussäännöt
1.  Varainhoitoasetus ja soveltamissäännöt
2.  Hankintailmoitus ja tarjouseritelmä
Asian tausta
1.  1 erä
2.  2 erä
Oikeudenkäyntimenettely ja asianosaisten vaatimukset
Oikeudellinen arviointi
1.  Kumoamisvaatimus
Perusteluvelvollisuuden noudattamatta jättämistä koskeva kanneperuste
Asianosaisten lausumat
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
–  Perustelut, jotka sisältyvät 21.5.2007 tehtyyn päätökseen ja 29.5.2007 päivättyyn kirjeeseen (1 erä)
–  Perustelut, jotka sisältyvät 13.7.2007 tehtyyn päätökseen ja 16.7.2007 päivättyyn kirjeeseen (2 erä)
Ilmeisiä arviointivirheitä koskeva kanneperuste (erä 1)
Laadullinen ratkaisuperuste 1, jonka otsikko on ”Suoritettava tehtävä on ymmärretty hyvin ja tehtävien suorittamista varten
ehdotettu metodologia on tarkoituksenmukainen”
Laadullinen ratkaisuperuste 2, jonka otsikko on ”PMQP-suunnitelman ja erityisesti ehdotettujen laadunvarmistusta ja laadunvalvontaa
koskevien menettelyjen laatu ja perusteellisuus ”
Laadullinen ratkaisuperuste 3, jonka otsikko on ”Ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien 1 skenaarioon liittyvien tehtävien
suorittamiseksi ehdotetun resurssien kohdentamisen laatu”
Laadullinen ratkaisuperuste 4, jonka otsikko on ”Ehdotetun hankesuunnitelman ja kaikkien 2 skenaarioon liittyvien tehtävien
suorittamiseksi ehdotetun resurssien kohdentamisen laatu”
Kanneperuste, joka koskee yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista ja avoimuusvelvoitteen laiminlyöntiä
Asianosaisten lausumat
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
2.  Vahingonkorvausvaatimus
Asianosaisten lausumat
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Oikeudenkäyntikulut
*
Oikeudenkäyntikieli: englanti.