CELEX: 62004CJ0473
Õigusalane koostöö
Määrus (EÜ) nr 1348/2000
Artiklid 4-11 ja 14
Kohtudokumentide kättetoimetamine ja teatavaks tegemine
Kätteandmine asutuste vahendusel
Kättetoimetamine posti teel
Edastamis- ja kättetoimetamisviide vahelised seosed
Prioriteet
Kaebetähtaeg

Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste
dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta (EÜT L 160, lk 37; ELT eriväljaanne 19/01, lk 227; edaspidi „määrus”)
artiklite 4–11 ja 14 tõlgendamist.
Taotlus esitati kohtuvaidluses, mille esemeks on äriühing Plumexi kaebus Hof van beroep te Gent’i otsuse peale jätta hilinemise
tõttu rahuldamata apellatsioonkaebus esimese astme kohtuotsuse peale nimetatud äriühingu ja äriühingu Young Sports NV vahelises
kohtuvaidluses.

Õiguslik raamistik

Ühenduse õigusnormid
Määruse teise põhjenduse kohaselt on siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vaja parandada ja kiirendada kätteantavate tsiviil-
ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide edastamist liikmesriikide vahel.
Määruse eesmärk on kohtumenetluste tõhustamine ja kiirendamine, võttes kasutusele kohtu- ja kohtuväliste dokumentide otse
edastamise põhimõtte.
Artikli 1 lõike 1 kohaselt kohaldatakse määrust tsiviil- ja kaubandusasjades, kui kohtu- või kohtuväline dokument tuleb kätteandmiseks
edastada ühest liikmesriigist teise.
Määruse II peatüki õigusnormid näevad ette kohtudokumentide edastamise ja kätteandmise erinevad viisid. Peatükk koosneb kahest
jaost.
Nimetatud peatüki esimene jagu, kuhu kuuluvad artiklid 4–11, puudutab esimest edastamise ja kätteandmise viisi (edaspidi „kätteandmine
asutuste vahendusel”), mille puhul edastatakse kohtudokumendid kõigepealt otse ja võimalikult kiiresti liikmesriikide poolt
määratud asutuste vahel, mida nimetatakse „edastavad asutused” ja „vastuvõtvad asutused”. Seejärel annab vastuvõttev asutus
dokumendi ise kätte või korraldab selle kätteandmise kas adressaatliikmesriigi seaduste kohaselt või edastava asutuse nõutud
konkreetsel viisil, välja arvatud juhul, kui selline viis on vastuolus kõnealuse liikmesriigi seadustega.
Määruse artikli 7 kohaselt tehakse kõik kätteandmiseks vajalikud toimingud võimalikult kiiresti.
Määruse II peatüki 2. jagu näeb ette „[m]uud kohtudokumentide edastamise ja kätteandmise viisid”: edastamine konsulaar- või
diplomaatiliste kanalite kaudu (artikkel 12), kätteandmine diplomaatiliste või konsulaaresindajate kaudu (artikkel 13), postiga
saatmine (artikkel 14) ja otse kätteandmine (artikkel 15).
Artikkel 14 täpsustab postiga saatmise osas:
„1.      Igal liikmesriigil on õigus saata kohtudokumendid postiga otse teises liikmesriigis elavale isikule.
2.      Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 täpsustada need tingimused, millistel ta aktsepteerib kohtudokumentide
saatmist postiga.”
Liikmesriikide poolt vastavalt määruse artiklile 23 esitatud teabest (EÜT 2001, C 151, lk 4), muudetud esimese ajakohastamisega
(EÜT 2001, C 2002, lk 10), tuleneb, et Portugali Vabariik nõustus kättetoimetamisega posti teel, kuivõrd see toimub tähitud
kirjaga koos vastuvõtmistõendiga ja sellele on lisatud tõlge.

Siseriiklikud õigusnormid
Belgia kohtuseadustiku artiklist 1051 tuleneb, et kaebuse esitamise tähtaeg on üks kuu alates kohtuotsuse kättetoimetamisest.
Sama sätte kohaselt, koosmõjus seadustiku artikliga 55, kui ühel pooltest, kellele kohtuotsus kätte toimetati, ei ole Belgias
asukohta, elukohta ega postiaadressi, pikendatakse tähtaega 30 päeva võrra, kui pool elab mõnes teises Euroopa riigis, v.a
naaberriigid ja Ühendkuningriik.
Nimetatud seadustiku artikli 40 esimene lõik näeb ette, et nendele, kellel ei ole Belgias asukohta, elukohta ega valitud postiaadressi,
saadetakse dokumendi koopia kohtutäituri vahendusel tähitud kirjaga nende elu­ või asukohta välismaal ja loetakse kättetoimetatuks,
kui dokument on postiteenistusele käesolevas artiklis ette nähtud vormikohase saatmiskviitungi vastu üle antud.

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Portugali õiguse alusel asutatud äriühingule Plumex, kelle asukoht on Portugalis, toimetati tema aadressil selles liikmesriigis
kätte Belgia esimese astme otsus kohtuasjas, mille poolteks olid nimetatud äriühing ja Young Sports NV. Otsus toimetati kätte
samal ajal nii asutuste kaudu kui posti teel.
Plumex esitas 17. detsembril 2001 selle kohtuotsuse peale Hof van beroep’ile apellatsioonkaebuse. Nimetatud kohus jättis apellatsioonkaebuse
hilinemise tõttu rahuldamata, leides, et Belgia kohtuseadustiku artiklis 1051 ette nähtud kaebetähtaeg oli lõppenud 11. detsembril
2001, kuna see oli hakanud kulgema alates esimesest õiguspärasest kättetoimetamisest, mis antud juhul toimus posti teel.
Plumex esitas rahuldamata jätmise otsuse peale Hof van Cassatie’le kassatsioonkaebuse, väites, et määrust oleks tulnud tõlgendada
nii, et kätteandmine asutuste vahendusel on peamine kättetoimetamise viis, mis prevaleerib posti teel saatmise üle. Kaebetähtaega
tuleks arvestada alates peamise kättetoimetamise kuupäevast, mis on posti teel kättetoimetamise kuupäevast hilisem, kuna posti
teel saatmine on teisejärgulise tähtsusega.
Eeltoodut arvestades otsustas Hof van Cassatie menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.       Kas artiklites 4–11 viidatud kätteandmine on peamine kättetoimetamise viis ja artiklis 14 viidatud postiga otse saatmine on
teisene kättetoimetamise viis ning esimene viis on teise viisi suhtes ülimuslik, kui mõlemad kättetoimetamised olid õigusnormidega
kooskõlas?
2.       Kas juhul, kui on toimunud nii kätteandmine vastavalt artiklitele 4–11 kui ka postiga otse saatmine vastavalt artiklile 14,
hakkab adressaadi suhtes kaebetähtaeg kulgema vastavalt artiklitele 4–11 toimunud kätteandmise kuupäeval, mitte vastavalt
artiklile 14 toimunud kättetoimetamise kuupäeval?”

Eelotsuse küsimused

Esimene küsimus
Esimese küsimusega tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas asutuste vahendusel kätteandmine ja postiga
saatmine on omavahel niisuguses hierarhilises seoses, et juhul kui mõlemad on õiguspäraselt sooritatud, on esimene viis teise
suhtes ülimuslik.
Kõigepealt tuleb märkida, et määruse sõnastuses ei viita miski sellele, et määrusega oleks kehtestatud nende kättetoimetamisviiside
vaheline hierarhia. Ei määruse põhjendustes ega normides pole sätestatud seda, et määrusega kooskõlas toimunud edastamine
ja kättetoimetamine oleks võrreldes asutuste vahendusel kätteandmisega madalamal astmel.
Peale selle tuleneb määruse laadist ja eesmärgist, et määrusega soovitakse tagada kohtudokumentide tõhus kättetoimetamine
ja teatavaks tegemine, järgides adressaatide õiguspäraseid huvisid. Kui kõik määruses ette nähtud kättetoimetamisviisid võivad
põhimõtteliselt adressaatide huvide järgimise tagada, siis sellest eesmärgist lähtudes peab olema võimalik kasutada ühte või
teist või korraga kahte või mitut antud juhul otstarbekamat või asjakohasemat kättetoimetamise viisi.
Eeltoodut arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et määrus ei kehtesta mingisugust hierarhiat asutuste vahendusel
kätteandmise ja posti teel kättetoimetamise vahel ning seetõttu on võimalik kohtudokumenti kätte toimetada kas ühel või teisel
või korraga mõlemal viisil.

Teine küsimus
Teise küsimusega tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, millisest kuupäevast tuleb lähtuda, et määrata adressaadi
suhtes kindlaks kättetoimetamisest sõltuva menetlustähtaja kulgema hakkamise hetk juhul, kui on toimunud nii kätteandmine
asutuste vahendusel kui ka kättetoimetamine posti teel.
Austria valitsus ja Euroopa Ühenduste Komisjon väljendavad Euroopa Kohtule esitatud märkustes kahtlust osas, mis puudutab
Euroopa Kohtu pädevust sellele küsimusele vastamisel, kuna see käsitleb vaid siseriikliku õiguse tõlgendamist. Kui liikmesriik
võimaldab kohtuotsuse kättetoimetamist erineval viisil, hakkab kaebetähtaeg Belgia õiguses põhimõtteliselt kulgema alates
esimesest õiguspärasest kättetoimetamisest. See hetk määratakse kindlaks vastuvõtva liikmesriigi õiguse kohaselt ja igal juhul
siseriikliku õiguse kohaselt.
Siinkohal on sobiv meelde tuletada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab ainult see liikmesriigi kohus, kuhu hagi
esitatakse ja kes peab asjas otsuse tegema, otsustada iga konkreetse asja eripärast lähtudes, kas otsuse tegemiseks on vaja
eelotsust küsida ja kas tema poolt Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimustel on asja otsustamisel tähtsust. Järelikult
juhul, kui eelotsuse küsimused käsitlevad ühenduse õiguse tõlgendamist, on Euroopa Kohus põhimõtteliselt kohustatud neile
vastama (vt eelkõige 13. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑379/98: PreussenElektra, EKL 2001, lk I‑2099, punkt 38, ja
22. mai 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑18/01: Korhonen jt, EKL 2003, lk I-5321, punkt 19).
Teine küsimus puudutab erinevate määruses ette nähtud kättetoimetamisviiside vahelist seost ja käsitleb seega ühenduse õiguse
tõlgendamist.
Seega on Euroopa Kohus kohustatud otsuse tegema.
Põhiküsimuse osas selgub kõigepealt esimesele küsimusele antud vastusest, et asutuste vahendusel kätteandmise ja posti teel
kättetoimetamise vahel ei ole hierarhiat.
Järgmiseks tuleb märkida, et selleks, et mitte muuta kättetoimetamisviise reguleerivaid määruse norme sisutühjaks, tuleb kõik
nende viiside õiguspärase sooritamisega seotud õiguslikud mõjud arvesse võtta sõltumata sellest, et hiljem jõuab lõpuni ka
mõni muu kättetoimetamisviis.
Lõpuks on sobiv märkida, et vastavalt teisele põhjendusele on määruse eesmärk kiirendada kätteantavate kohtudokumentide edastamist
ja sellest tulenevalt ka kohtumenetlust. Kui menetlustähtaja arvutamiseks võetakse arvesse kõnealuse dokumendi esimene kättetoimetamine,
on dokumendi adressaat – kelle suhtes seda tähtaega kohaldatakse – kohustatud tegema kohtutoimingud varem, mis võib pädeval
kohtul võimaldada lühema tähtaja jooksul otsust teha.
Eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et juhul, kui korraga toimub mitu määrusele vastavat kättetoimetamist, tuleb arvesse võtta
see, mis tehti esimesena. Mitte miski määruses ei takista sellise seisukoha võtmist seoste kohta asutuste vahendusel kätteandmise
ja posti teel kättetoimetamise vahel. Kui korraga on kasutatud mõlemat kättetoimetamisviisi, tuleb selleks, et määrata adressaadi
suhtes kindlaks kättetoimetamisest sõltuva menetlustähtaja kulgema hakkamise hetk, lähtuda posti teel kättetoimetamise kuupäevast,
kui see oli esimene.
See järeldus ei kahjusta mingil määral kohtudokumendi adressaadi huvisid, kuna esimene õiguspärane kättetoimetamine võimaldab
tal tõhusalt dokumendi sisuga tutvuda, jättes tema kasutusse piisava ajavahemiku kohtutoimingute tegemiseks. Asjaolu, et talle
hiljem toimetatakse teisel viisil kätte sama kohtudokument, ei muuda mingil moel asjaolu, et nõuded olid juba esmasel kättetoimetamisel
täidetud.
Seega tuleb teisele küsimusele vastata, et kui on toimunud nii kätteandmine asutuste vahendusel kui ka kättetoimetamine posti
teel, tuleb selleks, et määrata adressaadi suhtes kindlaks kättetoimetamisest sõltuva menetlustähtaja kulgema hakkamise hetk,
lähtuda esimese õiguspärase kättetoimetamise kuupäevast.

Kohtukulud
Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, v.a poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:
1.
Nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa
Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta tuleb tõlgendada nii, et see ei kehtesta mingisugust hierarhiat artiklites 4–11 ja
artiklis 14 sätestatud edastamis- ja kättetoimetamisviiside vahel ning seetõttu on võimalik kohtudokumenti kätte toimetada
kas ühel või teisel või mõlemal viisil korraga.
2.
Määrust nr 1348/2000 tuleb tõlgendada nii, et kui on toimunud nii artiklites 4–11 sätestatud kätteandmine kui ka artiklis 14
sätestatud edastamine, tuleb selleks, et määrata adressaadi suhtes kindlaks kättetoimetamisest sõltuva menetlustähtaja kulgema
hakkamise hetk, lähtuda esimese õiguspärase kättetoimetamise kuupäevast.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: hollandi.