CELEX: 62003TJ0345
Viešasis paslaugų pirkimas
Bendrijos skelbimo apie pirkimą procedūra
Paslaugų, susijusių su paramos Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinei tarnybai (CORDIS) paslaugų plėtojimu ir suteikimu naudotis, teikimas
Konkurso dalyvio pasiūlymo atmetimas
Vienodo požiūrio į konkurso dalyvius ir skaidrumo principai

Teisinis pagrindas
Iki 2002 m. gruodžio 31 d. Komisijos vykdomą viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymą reglamentavo 1977 m. gruodžio 21 d. Finansinio reglamento, taikomo Europos Bendrijų bendrajam biudžetui (
OL L 356, p. 1
), iš dalies pakeisto 1999 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, EAPB, Euratomas) Nr. 2673/99 (
OL L 326, p. 1
), įsigaliojusio 2000 m. sausio 1 d. (toliau – finansinis reglamentas), IV antraštinės dalies 1 skirsnio (56–64a straipsniai) nuostatos.
Pagal finansinio reglamento 56 straipsnio nuostatas:
„Sudarydamos sutartis, kurių suma lygi arba viršija Tarybos direktyvose dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo numatytas ribas, kiekviena institucija turi laikytis tų pačių įsipareigojimų, kurie privalomi valstybių narių subjektams pagal šias direktyvas.
Šiam tikslui 139 straipsnyje išdėstytose įgyvendinimo taisyklėse yra numatytos atitinkamos nuostatos.“ (Neoficialus vertimas)
Finansinio reglamento 139 straipsnis numato:
„Pasikonsultavusi su Asamblėja ir Taryba bei išklausiusi kitų institucijų nuomones, Komisija priima <…> finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.“ (Neoficialus vertimas)
Pagal finansinio reglamento 139 straipsnį 1993 m. gruodžio 9 d. Komisija priėmė Reglamentą (Euratomas, EAPB, EB) Nr. 3418/93, nustatantį išsamias tam tikrų finansinio reglamento nuostatų įgyvendinimo taisykles (
OL L 315, p. 1
, toliau – įgyvendinimo taisyklės). Įgyvendinimo taisyklių 97–105 ir 126–129 straipsniai taikomi sudarant sutartis dėl viešojo paslaugų pirkimo.
Įgyvendinimo taisyklių 126 straipsnis, be kita ko, nustato:
„Tarybos direktyvos dėl viešojo darbų, prekių, paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo taikomos institucijoms sudarant sutartis, kai atitinkamų sutarčių sumos lygios arba viršija šiose direktyvose numatytas ribas.“
1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (
OL L 209, p. 1
), iš dalies pakeistos 1997 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/52/EB, taip pat iš dalies keičiančia Direktyvas 93/36/EEB ir 93/37/EEB dėl atitinkamų viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (
OL L 328, p. 1
), 3 straipsnio 2 dalis nustato:
„Perkančiosios organizacijos užtikrina, kad nebūtų diskriminacijos tarp skirtingų paslaugų teikėjų.“
Bylos aplinkybės
I —
CORDIS
Ši byla susijusi su bendruoju konkursu ENTR/02/55 dėl naujos versijos paramos paslaugų, skirtų Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinei tarnybai (CORDIS), plėtojimo ir teikimo (toliau – nagrinėjamas konkursas). CORDIS yra informacinių technologijų priemonė, leidžianti užtikrinti Bendrijos tyrimų bendrųjų programų vykdymą. Ji yra pagrindinė leidybos ir skelbimų tarnyba, kurios veikla skirta būsimiems ir esamiems programos dalyviams bei kitoms grupėms, suinteresuotoms Bendrijos tyrimų bendrosiomis programomis. Ją sudaro daugiatikslė platforma, kuri gali būti pritaikyta prie vartotojų poreikių, portalas, skirtas tiems, kurie dalyvauja Europos moksliniuose tyrimuose bei kuriant naujoves, ir informacijos skleidimo visuomenei priemonės.
Nuo 1998 m. visų paramos CORDIS paslaugų teikimą užtikrino vienas kontrahentas, t. y.
Intrasoft International SA
(toliau – dabartinis kontrahentas).
2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 1513/2002/EB, priėmus Europos Bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos šeštąją bendrąją programą, prisidedančią prie Europos mokslinių tyrimų srities kūrimo ir naujovių (2002–2006 m.) (
OL L 232, p. 1
), prasidėjo naujas CORDIS įgyvendinimo etapas. Dėl šio naujo etapo Komisija nusprendė paskelbti konkursą ir šioje byloje nagrinėjamą projektą padalyti į penkias dalis.
II —
Nagrinėjamas konkursas, konkursą laimėjęs dalyvis ir ginčijamos sutarties sudarymas
2002 m. vasario 13 d.
Europos Sąjungos oficialiojo leidinio
priede (OL S 31) buvo paskelbta išankstinė informacija dėl konkurso procedūros. Išankstinės informacijos klaidų ištaisymas buvo paskelbtas 2002 m. rugpjūčio 7 d.
Europos Sąjungos oficialiojo leidinio
priede (OL S 152).
2002 m. lapkričio 20 d.
Europos Sąjungos oficialiojo leidinio
priede (OL S 225) buvo paskeltas skelbimas apie pirkimą dėl 1–3 dalių.
Nagrinėjamo konkurso specifikacijų A tome „Bendroji dalis“ (toliau – specifikacijų A tomas), be kita ko, numatyta:
„Preambulė
A tome išdėstyta specifikacijų bendroji dalis, taikoma (penkioms) pirkimo dalims.
Dėl specialių dalių žiūrėkite:

<…>
2 dalis — Plėtra
(Visų paslaugų techninės infrastruktūros plėtra ir priežiūra)
<…>
1.3. Sutarties pradžia ir trukmė
Sutartys turėtų būti pasirašytos 2003 m. birželio mėn. ir įsigalioti 2003 m. liepos 1 dieną.
Pirmieji trys sutarčių mėnesiai yra „pasirengimo etapas“.
Per pasirengimą nauji kontrahentai gali susipažinti su CORDIS tarnyba. Ankstesnė sutartis numato „perdavimą“. Todėl nauji kontrahentai galės susipažinti su tarnybos operacijomis tam, kad pasiruoštų perimti tarnybą vėliausiai pasirengiamojo etapo pabaigoje.
Pasirengimas nėra apmokamas.
Negalima atmesti galimybės, kad tam tikra tarnybos veiklos dalis ar ji visa bus perimta per pasirengimo etapą, su sąlyga, jog tai patvirtino asmuo, atsakingas už Komisijos projektą, ir tam pritarė dabartinis kontrahentas (dėl per pasirengimo etapą perimtų paslaugų apmokėjimo: žr. 1.7 punktą).
<…>
1.7. Apmokėjimo tvarka
Už kiekvieną dalį bus apmokama per Komisijos vidaus taisyklėse dėl mokėjimų nustatytą terminą tokiu būdu:
<…>
—
jei naujasis kontrahentas perima tarnybos veiklos dalį arba ją visą per pasirengimo etapą (žr. 1.3), šiam paslaugų teikėjui mokama nuo tada, kai jis iš tikrųjų perima dalį tarnybos veiklos; <…>
<…>
3.3. Pasiūlymų vertinimas – Sutarties sudarymo kriterijai
Sutartis sudaroma su asmeniu, pateikusiu naudingiausią sąnaudų ir veiksmingumo santykio prasme pasiūlymą. Taikomi šie sutarties sudarymo kriterijai:
—
kokybiniai sutarties sudarymo kriterijai,
—
kaina.
Pirmiausia pasirinktą pasiūlymą reikia įvertinti pagal išvardytus kokybinius sutarties sudarymo kriterijus ir kiekvieno kriterijaus lyginamojo svorio koeficientą.
Kriterijus
Kokybiniai sutarties sudarymo kriterijai
1, 2, 4 ir 5 dalių lyginamasis svoris (maksimalus taškų skaičius)
3 dalies lyginamasis svoris (maksimalus taškų skaičius)
Techninė vertė, suderinamumas su specifikacijomis ir kaip jų laikomasi; pasiūlytas techninis požiūris (funkcinis užbaigtumas, techninių reikalavimų laikymasis, pasiūlytų technologijų tinkamumas)
<…>
Pasiūlytos metodologijos kokybė (darbo metodai, kuriais siekiama veiksmingumo, tinkamumas naudoti, saugumas ir konfidencialumas; paslaugos patikimumas, prieinamumas, susigrąžinimas ir priežiūra; geriausios praktikos taikymas)
<…>
Kūrybiškumas, naujovių mastas (originalių idėjų apie tai, kaip tarnyboje įdiegti naujoves, vertė)
<…>
Pasiūlyto tvarkaraščio, sutarčių valdymo ir kontrolės kokybė (nuostatos, pasiūlytos tam, kad būtų laiku pateikti reikalingi gaminiai ir kad būtų užtikrinti tikslai, terminai ir kokybė)
<…>
5 <…> (tik 3 daliai)
<…>
<…>
<…>

Iš viso taškų
<…>
<…>
4. Techninės specifikacijos
Santrauka
CORDIS tarnybą gali valdyti daugiausia penki nepriklausomi kontrahentai, kurie specializuojasi taip:
<…>

2 dalies kontrahentas užtikrins kitų dalių kontrahentų ir Komisijos naudojamos techninės infrastruktūros plėtojimą, būtent bendros gamybos sistemos (CPS), turinio (internete) valdymo sistemos (WCMS), informacijos skleidimo sistemos (IDS) su visais jos komponentais (WWW serveriais, FTP serveriu, BBS,
eMail
serveriu,
firewall
, LAN, WAN, prieiga prie plačiajuosčio interneto ir t. t.) plėtojimą. 2 dalies kontrahentas taip pat plėtos naujas priemones ir naujas funkcijas, kurių dalį – eksperimentiniais tikslais. 2 dalies kontrahentas pateiks
know-how
ir paslaugų taikymo programinę įrangą, kiekvienos kitos dalies kontrahentai ir Komisija pateiks bazinius elementus, t. y. įrenginius ir programinės įrangos sistemas, kaip antai duomenų bazės valdymo sistemos, maršrutizatoriai ir t. t.
<…>“
Nagrinėjamo konkurso specifikacijų B tomas „2 dalis – Turinys“ (toliau – specifikacijų B tomas) numato 2 dalies specifikacijas. Jame, be kita ko, numatyta:
„6.2.1. Techninė ir funkcinė sistemos architektūros ir procesų raida
<…>
Šiose specifikacijose, atsižvelgiant į CORDIS situaciją 2002 m. birželio mėn. ir numatomoje artimoje ateityje, apibrėžti tikslai ir
pagrindiniai reikalavimai
, susiję su
tuo, kas
būtina CORDIS veiklos tęsimui ir raidai. Kalbant apie
kaip
, šiose specifikacijose nustatyti tik
minimalūs reikalavimai
. Konkurso dalyvis (kontrahentas) turi pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip jis laikysis šių reikalavimų.
<…>
6.2.3.3. Indeksacija, specialus požiūris ir taksonomija
Gebėjimas pateikti turinį naudojant iš anksto apibrėžtus profilius tam, kad būtų pritraukta tikslinė vartotojų grupė. Tikslams ir turiniui turi būti taikomos pažengusios metastruktūros ir žymėjimo technikos. Egzistuoja galimybė naudotis turimais gaminiais tam, kad būtų įgyvendinta, pavyzdžiui, taksonominė konstrukcija, bet tai turi būti skirta ilgalaikiam taikymui ir būti suderinama (susiję) su CORDIS architektūra.
<…>
6.8. Perdavimas naujajam kontrahentui
Kontrahentas perduos naujajam kontrahentui arba Komisijai, kai ji to paprašys, visą atitinkamą informaciją, pavyzdžiui, reikalavimus ir koncepcijos specifikacijas, tiekimo planus, išeitinius kodus, procedūras, testavimo planus, migracijos planus, rezultatus, ir visus dokumentus, nesvarbu, kokios formos jie būtų (popieriuje ir elektroninėje (versijoje)). Be to, gaminių licenzijos, kurias įsigijo ir (arba) perėmė ankstesnieji kontrahentai, bus metodiškai perduotos naujajam kontrahentui arba Komisijai.“
Tą pačią dieną Komisija potencialiems konkurso dalyviams perdavė CD-ROM, kuriame buvo informacija apie tuo laikotarpiu naudotą kompiuterinę ir programinę įrangą (toliau – CD 1).
2002 m. gruodžio 20 d. Komisija potencialiems konkurso dalyviams perdavė antrąjį CD-ROM, kuriame buvo papildoma techninė informacija (toliau – CD 2).
2002 m. gruodžio mėn. pabaigoje Komisija įsigijo programinę įrangą „Autonomy“, kuri yra kontekstinė paieškos priemonė, leidžianti CORDIS galutiniams vartotojams atlikti tikslinę paiešką CORDIS duomenų bazėse bei terminologinę paiešką įvairiomis kalbomis.
2003 m. sausio 7 d. Komisija visiems potencialiems konkurso dalyviams suorganizavo atvirų durų dieną, kaip tai buvo numatyta specifikacijų A tomo 1.6 punkte.
2003 m. vasario 5 d. Komisija nagrinėjamam konkursui specialiai sukurtoje Interneto svetainėje paskelbė sąrašą, kuriame išvardyta visa tuo laikotarpiu naudota kompiuterinė ir programinė įranga (toliau – inventoriaus sąrašas).
Be to, 2003 m. vasario 18 d. Komisija minėtoje interneto svetainėje paskelbė dokumentą „Superquest – Implementation of Release 6 and beyond“. Šį 2003 m. vasario 6 d. dokumentą, pavadintą „projektas“, parengė dabartinis kontrahentas. Šiame dokumente buvo programinei įrangai
Autonomy
įdiegti skirtos techninės specifikacijos bei rekomendacija įsigyti šią programinę įrangą.
2003 m. kovo 9 d. ieškovė
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE
kartu su Belgijos bendrove pateikė savo pasiūlymą dėl projekto 2 dalies (toliau – ginčijama sutartis).
Specifikacijose galutinė data pasiūlymams pateikti buvo nustatyta 2003 m. kovo 19 diena.
2003 m. kovo 26 d. ir balandžio 1 d. buvo atplėšti vokai su pasiūlymais.
Vertinimo komitetas susirinko keletą kartų tarp 2003 m. kovo 27 d. ir 2003 m. birželio 19 dienos
.
2003 m. birželio 19 d. vertinimo komitetas parengė ataskaitą, kurioje ieškovės pasiūlymo atžvilgiu,
inter alia
, buvo pateiktos tokios pastabos:
Kriterijai
Pastabos
Taškai
1.
Techninė vertė, suderinamumas su specifikacijomis <…>
Pasiūlyta techninė platforma, pagrįsta J2EE (po FP6, eEurope, ir t. t.), įdiegta ant NCA, bet mažai patikslinimų dėl to, kaip NCA bus plėtojama ir prižiūrima. Geras bendras J2EE ir su ja susijusios naudos pagrįstumas.
WCMS pasiūlymas priklauso nuo EB pasirinkimo; atlieka pasirinkto WCMS vykdomas funkcijas.
Paieška ir t. t.,
Autonomy
(programine įranga) pagrįstos funkcionalumo hipotezės, kurios dažniausiai yra aprašomosios ir kuriose dalis informacijos nukopijuota nuo 6 CORDIS paleidimo vartotojų sąlygų, kurios yra 2002 m. konkurso (interneto) svetainėje.
<…>
<…>
Apskritai reikalavimų supratimas bei būtinos technologijos yra patenkinami ir pateisina aukštus balus. Vis dėlto yra per daug nenaudingų detalių ir perteklinių duomenų bei trūksta konkrečių pasiūlymų. Per daug neturinčių prasmės frazių, kaip antai „bus atsižvelgta“ ir „bus pateikti sprendimai“.
21,6/35
2.
Pasiūlytos metodologijos kokybė <…>
<…>
<…>
<…>
Geras, bet bendras, koncepcijų pavyzdžių ir programinės įrangos pakartotinio panaudojimo paminėjimas.
<…>
<…>
14,8/25
3.
Kūrybiškumas, naujovių mastas <…>
<…>
<…>
<…>
12,8/20
4.
Pasiūlyto tvarkaraščio, sutarčių valdymo ir kontrolės kokybė <…>
<…>
<…>
<…>
<…>
<…>
<…>
12,8/20
Galiausiai vertinimo komitetas pasiūlė pasirinkti Belgijos bendrovės
Trasys
pasiūlymą dėl ginčijamos sutarties. Savo sprendimą jis grindė kokybinio bei finansinio ieškovės ir
Trasys
įvertinimo rezultatais, kurie buvo tokie:
Pavadinimas
Kokybiniai sutarties sudarymo kriterijai/Taškai
Nr. 1 (35)
Nr. 2 (25)
Nr. 3 (20)
Nr. 4 (20)
Suma (100)
Ieškovė
21,6
14,8
12,8
12,8
62,0
Trasys
25,6
16,2
14,0
13,8
69,6
Pavadinimas
Bendra suma (eurais)
Kokybės taškai
Kokybės ir kainos santykis
Ieškovė
6 095 001,16
62,0
10,17
Trasys
5 543 392,07
69,6
12,56
2003 m. liepos 16 d. Komisija nusprendė priimti vertinimo komiteto pasiūlymą ir ginčijamą sutartį sudaryti su
Trasys
(toliau – konkursą laimėjęs dalyvis ). Jis savo pasiūlyme nurodė, kad atsižvelgiant į tai, kaip bus atliekami darbai pagal ginčijamą sutartį, jų bent 35 % subrangos pagrindu bus perduoti dabartiniam kontrahentui.
2003 m. rugpjūčio 1 d. laišku Komisija informavo ieškovę apie tai, kad jos pasiūlymas nebuvo pasirinktas.
Procesas ir šalių reikalavimai
2003 m. rugsėjo 30 d. Pirmosios instancijos teismo kanceliarijai pateiktu pareiškimu ieškovė pareiškė šį ieškinį.
Ieškovė Pirmosios instancijos teismo prašo:
—
panaikinti Komisijos sprendimą, pripažįstantį jos pasiūlymą netinkamą,
—
nurodyti Komisijai iš naujo įvertinti jos pasiūlymą,
—
priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
Atsakovė Pirmosios instancijos teismo prašo:
—
atmesti ieškinį,
—
priteisti iš ieškovės bylinėjimosi išlaidas.
2004 m. rugsėjo 16 d. Pirmosios instancijos teismo kanceliarijai pateiktu laišku ieškovė paprašė leisti raštu atsakyti į tripliką.
2004 m. spalio 26 d. Pirmosios instancijos teismas informavo ieškovę apie savo sprendimą atmesti šį prašymą.
Atsižvelgęs į teisėjo pranešėjo pranešimą Pirmosios instancijos teismas nutarė pradėti žodinę proceso dalį ir, taikydamas proceso organizavimo priemones, numatytas jo procedūros reglamento 64 straipsnyje, 2006 m. birželio 20 d. laišku šalims nurodė raštu atsakyti į papildomus klausimus.
2006 m. birželio 30 d. Pirmosios instancijos teismo kanceliarijai pateiktais laiškais šalys atsakė į raštu pateiktus Pirmosios instancijos teismo klausimus.
2006 m. liepos 13 d. posėdyje buvo išklausytos šalių kalbos ir jų atsakymai į Pirmosios instancijos teismo žodžiu pateiktus klausimus.
2006 m. liepos 24 d. laišku ieškovė pateikė papildomus savo kalbos paaiškinimus.
2006 m. rugsėjo 14 d. Pirmosios instancijos teismas nusprendė atnaujinti žodinę proceso dalį.
2006 m. rugsėjo 15 d. laišku Pirmosios instancijos teismas paprašė ieškovės raštu pateikti skaičiavimą, kurį ji atliko per posėdį, ir paaiškinti kiekvieną jo etapą.
Ieškovė į šį prašymą atsakė 2006 m. rugsėjo 26 d. pateiktu laišku.
2006 m. lapkričio 22 d. pateiktu laišku Komisija pateikė savo pastabas dėl minėto atsakymo raštu.
2006 m. gruodžio 6 d. Pirmosios instancijos teismas nusprendė užbaigti žodinę proceso dalį.
Dėl teisės
I —
Dėl ieškinio dėl panaikinimo apimties
Pirmoje ieškinio reikalavimų dalyje ieškovė prašo panaikinti Komisijos sprendimą, pripažįstantį jos pasiūlymą nepatenkinamą. Antroje ieškinio reikalavimų dalyje ieškovė prašo nurodyti Komisijai įvertinti jos pasiūlymą iš naujo.
Dėl pirmos reikalavimų dalies reikia konstatuoti, kad Komisija nenusprendė, jog ieškovės pasiūlymas buvo nepatenkinamas.
Be to, ant sprendimo sudaryti ginčijamą sutartį kopijos, pateiktos priede prie ieškinio Pirmosios instancijos teismui, užrašydama frazę „ginčijamas sprendimas“, ieškovė pati nurodė, kad ji šį dokumentą laikė savo prašymo dėl panaikinimo dalyku.
Todėl pirma reikalavimų dalimi siekiama panaikinti sprendimą sudaryti ginčijamą sutartį su kitu nei ieškovė konkurso dalyviu, kurio pasiūlymas buvo laikomas geresniu (toliau – ginčijamas sprendimas).
Dėl antros reikalavimų dalies reikia priminti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką ne Bendrijos teismas, vykdydamas teisėtumo kontrolę, turi duoti nurodymus institucijoms, bet atitinkama valdžios institucija turi prievolę imtis priemonių pagal ieškinį dėl panaikinimo priimtam teismo sprendimui vykdyti (1998 m. sausio 27 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Ladbroke Racing prieš Komisiją
,
T-67/94, Rink. p. II-1
, 200 punktas ir 1998 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo
European Night Services ir kt. prieš Komisiją
,
T-374/94, T-375/94, T-384/94 ir T-388/94, Rink. p. II-3141
, 53 punktas).
Todėl antra ieškinio reikalavimų dalis turi būti atmesta kaip nepriimtina tiek, kiek jais siekiama duoti nurodymus Komisijai.
II —
Dėl prašymo panaikinti ginčijamą sprendimą
A —
Nurodyti pagrindai
Grįsdama savo ieškinį dėl panaikinimo ieškovė nurodo keturis pagrindus, kurie padalyti į kelias dalis.
Kaip pirmąjį pagrindą ieškovė nurodo tai, kad Komisija, pirma, nepateikė informacijos, kurios prašė ieškovė, ir, antra, nemotyvavo savo aktų. Konkrečiai tariant, pirma, ji teigia, kad Komisija į per konkurso procedūrą pateiktą prašymą pateikti informaciją atsakė tik pasibaigus nustatytam pasiūlymų pateikimo terminui. Antra, ji teigia, kad Komisija jai nepateikė visų ištraukų iš tariamos palankios rekomendacijos, pateiktos pirkimų ir sutarčių konsultaciniam komitetui dėl jo ir konkursą laimėjusio dalyvio pasiūlymo. Trečia, ieškovė teigia, kad Komisija jai nepateikė su konkursą laimėjusio dalyvio subrangovų pavadinimais susijusios informacijos. Ketvirta, ieškovė tvirtina, kad vertinant pasiūlymus dalyvavo įgyvendinimo taisyklėse nenumatytas papildomas komitetas. Savo antrajame pagrinde ieškovė teigia, kad Komisija pažeidė vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą, numatytą įgyvendinimo taisyklių 126 straipsnyje ir Direktyvos 92/50 3 straipsnio 2 dalyje, pirma, specifikacijose reikalaudama atlikti neatlygintiną pasirengimo etapą ir, antra, nuo pat konkurso procedūros pradžios visiems potencialiems konkurso dalyviams neperduodama tam tikros atitinkamos techninės informacijos. Savo trečiajame pagrinde ieškovė teigia, kad Komisija padarė akivaizdžių klaidų vertindama jos bei konkursą laimėjusio dalyvio pasiūlymą. Galiausiai savo dublike ieškovė teigia, kad Komisija nenustatė aiškių ir objektyvių vertinimo taisyklių nagrinėjamo konkurso atžvilgiu.
Pirmosios instancijos teismas mano, kad tikslinga pirmiausia nagrinėti antrąjį pagrindą, nes ieškovė teigia, jog vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principas buvo pažeistas nuo konkurso procedūros pradžios.
B —
Dėl antrojo pagrindo, susijusio su vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo nesilaikymu
Antrasis pagrindas pagrįstas, pirma, trijų mėnesių neatlygintino pasirengimo etapo reikalavimu ir, antra, galimybės susipažinti su tam tikra technine informacija nebuvimu.
1. Dėl pirmos antrojo pagrindo dalies, susijusios su trijų mėnesių neatlygintino pasirengimo etapo reikalavimu
a) Šalių argumentai
Ieškovė tvirtina, kad Komisija pažeidė bendrąjį konkurso dalyvių diskriminacijos draudimą, kuris pripažįstamas kaip bendrasis Bendrijos teisės principas ir kuris įtvirtintas finansinio reglamento 56 straipsnyje bei Direktyvos 92/50 3 straipsnio 2 dalyje. Ji teigia, kad neatlygintinu pasirengimo etapo reikalavimu nustatomi finansiniai apribojimai visiems galimiems konkurso dalyviams, išskyrus dabartinį kontrahentą, kuris gauna atitinkamą naudą, nes tik jam į savo finansinį pasiūlymą nereikia įtraukti trijų mėnesių neatlygintinos parengiamosios veiklos išlaidų.
Ieškovė teigia, kad dėl to, jog dabartinis kontrahentas su konkursą laimėjusiu dalyviu, kuris buvo pasirinktas sudaryti ginčijamą sutartį dėl jo pigesnio pasiūlymo, sudaro „konsorciumą“, pastarasis galėjo gauti finansinės naudos, prieštaraujančios vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principui.
Ieškovė mano, kad jos pasiūlymas būtų gavęs geresnį įvertinimą, jei jo kokybės ir kainos santykis būtų apskaičiuotas neatsižvelgiant į su pasirengimo etapu susijusias išlaidas. Šiuo atžvilgiu ieškovė tvirtina, kad pasirengimo etapo išlaidos turi būti atskaitytos iš jos pasiūlymo kainos.
Galiausiai ieškovė ginčija specifikacijų A tomo 1.3 punkto penktąją pastraipą. Ji mano, kad ši nuostata dabartiniam kontrahentui suteikia galimybę atsisakyti leisti naujajam kontrahentui perimti paslaugas iki pasibaigs trijų mėnesių pasirengiamasis laikotarpis.
Atsakovė pirmiausia pabrėžia, kad konkursą laimėjęs dalyvis ir dabartinis kontrahentas nėra vienas ir tas pats. Konkursą laimėjęs dalyvis paprasčiausiai buvo dabartinio kontrahento subrangovas ir todėl yra naujas ginčijamos sutarties kontrahentas.
Taip pat atsakovė mano, kad neatlygintino pasirengimo etapo reikalavimas savaime nėra vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo pažeidimas. Akivaizdu, kad perimant tokios apimties sutartį kaip ginčijama sutartis, nereikia tikėtis, jog naujasis kontrahentas galės nuo pirmos dienos dirbti visu pajėgumu. Kadangi pasirengimo laikotarpis kiekvienam naujam kontrahentui yra pradinis etapas, už jį nėra mokama.
Todėl atsakovė atmeta argumentą, kad konkursą laimėjęs dalyvis neteisingai gavo tam tikrą finansinę naudą.
Kalbant apie ieškovės tvirtinimą, kad paslaugų per pasirengiamąjį laikotarpį perėmimas priklauso nuo dabartinio kontrahento geros valios, atsakovė teigia, jog ankstesnėje su dabartiniu kontrahentu sudarytoje sutartyje buvo numatyta pareiga laiku pasirengti naujojo kontrahento atliekamam paslaugų perėmimui. Be to, dabartinis kontrahentas turėjo besąlygiškai bendradarbiauti su naujuoju kontrahentu.
b) Pirmosios instancijos teismo vertinimas
i) Pirminės pastabos
Kaip buvo nustatyta pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką vienodo požiūrio principas reikalauja, kad panašios situacijos nebūtų vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos – vienodai (1977 m. spalio 19 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Ruckdeschel ir kt.
,
117/76 ir 16/77, Rink. p. 1753
, 7 punktas ir 1984 m. gruodžio 13 d. Sprendimo
Sermide
,
106/83, Rink. p. 4209
, 28 punktas).
Tačiau viešojo pirkimo sutarčių sudarymo srityje vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principas įgyja labai ypatingą svarbą. Iš tikrųjų reikia priminti, kad iš nusistovėjusios Teisingumo Teismo praktikos matyti, jog perkančioji organizacija turi laikytis vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo (2001 m. lapkričio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Lombardini ir Mantovani
,
C-285/99 ir C-286/99, Rink. p. I-9233
, 37 punktas ir 2003 m. birželio 19 d. Sprendimo
GAT
,
C-315/01, Rink. p. I-6351
, 73 punktas).
Antrojo pagrindo pirmą dalį reikia įvertinti pagal pirmiau nurodytus principus.
ii) Dėl tariamo vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo pažeidimo
1) Bendros pastabos
Pirmiausia reikia priminti, kad ieškovė teigia, jog Komisija pažeidė vienodo požiūrio principą dėl to, jog specifikacijose reikalavo neatlygintino pasirengimo etapo.
Ieškovės nuomone, atsižvelgiant į teismų praktiką (žr. 2005 m. kovo 17 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
AFCon Management Consultants ir kt. prieš Komisiją
,
T-160/03, Rink. p. II-981
, 75 punktą ir ten nurodytą teismų praktiką), Komisija pažeidė visų konkurso dalyvių lygias galimybes.
2) Reikalavimo atlikti neatlygintiną pasirengimo etapą diskriminacinis pobūdis
Bendros pastabos
Ieškovė teigia, kad Komisija pažeidė vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą, koks numatytas Direktyvos 92/50 3 straipsnio 2 dalyje ir įgyvendinimo taisyklių 126 straipsnyje.
Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad neatlygintino pasirengimo etapo reikalavimas pagal specifikacijų A tomo 1.7 punktą nedarant skirtumo taikomas visiems pasiūlymams.
Todėl kyla klausimas, ar neatlygintino pasirengimo etapo reikalavimas specifikacijose yra dėl savo pobūdžio diskriminuojantis.
Dėl neatsiejamos neatlygintino pasirengimo etapo naudos dabartiniam kontrahentui ir su juo subrangos sutartimi susijusiam konkurso dalyviui
Reikia konstatuoti, kad pasirengimo etapo reikalavimu, pagal kurį naujam kontrahentui leidžiama susipažinti su ankstesniąja technologijų versija, kurią jis turi pakeisti, siekiama per šį etapą išlaikyti aukštą suteikiamų paslaugų lygį. Tačiau šiuo atveju reikia pažymėti, kad kalbama apie etapą, kuriuo, viena vertus, už paslaugų teikimą atlyginama dar pagal su dabartiniu kontrahentu sudarytą sutartį ir, kita vertus, naujasis kontrahentas dar negali absoliučiai garantuoti naujos technologijų versijos taikymui reikalingos paslaugų kokybės. Todėl pasirengimo etapas numatytas paties naujojo kontrahento labui, nes šis etapas leidžia jam per reikiamą laiką visiškai susipažinti su technologija, su kuria jis turės dirbti, nors kol kas jis gali teikti tik ribotas paslaugas. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, aplinkybė, jog už tokį pasirengimo etapą nėra atlyginama, savaime nėra diskriminacinė.
Vis dėlto, ieškovės nuomone, šioje byloje yra speciali situacija, kurioje po neatlygintiną pasirengimo etapą numatančių specifikacijų paskelbimo atsiduria dabartinis kontrahentas, t. y. dėl to, kad numatyta, jog jis bus konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyvio subrangovu, toks reikalavimas tampa diskriminacinis.
Šiuo atžvilgiu Pirmosios instancijos teismas pažymi, kad nauda, kurią iš pasirengimo etapo gauna dabartinis kontrahentas, nėra kokio nors perkančiosios organizacijos elgesio pasekmė. Iš tikrųjų, nebent jei toks kontrahentas būtų automatiškai pašalintas iš bet kokio naujo konkurso ar net jam būtų uždrausta dėl dalies sutarties sudaryti subrangos sutartį, nauda, kurią gauna dabartinis kontrahentas arba su juo subrangos sutartimi susijęs konkurso dalyvis, yra neišvengiama, nes ji neatsiejamai susijusi su bet kokia situacija, kurioje perkančioji organizacija nusprendžia pradėti konkurso procedūrą siekdama sudaryti sutartį, kuri iki šiol buvo vykdoma vieno kontrahento. Tai iš tikrųjų yra „
de facto
neatsiejama nauda“.
Šiuo klausimu Pirmosios instancijos teismas primena, kad Teisingumo Teismas neseniai nusprendė, jog Direktyva 92/50 bei kitos su viešojo pirkimo sutarčių sudarymu susijusios direktyvos draudžia nacionalinę taisyklę, kuri neleidžia konkurso dalyviui, kuriam buvo pavesta atlikti su viešuoju darbų, prekių ar paslaugų pirkimu susijusį tyrimą, bandymus, studiją ar juos vystyti, pateikti pasiūlymo dėl viešojo pirkimo sutarties, nesuteikiant jam galimybės įrodyti, kad tomis konkrečiomis aplinkybėmis jo taip įgyta patirtis negali iškraipyti konkurencijos (2005 m. kovo 3 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Fabricom
,
C-21/03 ir C-34/03, Rink. p. I-1559
, 36 punktas).
Pagal minėtą sprendimą, jei netgi dėl konkurso dalyvio ypatingų žinių, įgytų dėl tiesiogiai su perkančiosios organizacijos atliekamos nagrinėjamos sutarties sudarymo procedūros rengimu susijusių darbų, jis negali būti automatiškai pašalintas iš minėtos procedūros, turi būti dar mažiau pagrindų šiam konkurso dalyviui pašalinti iš procedūros, kai šios ypatingos žinios kyla tik iš to, kad jis kartu su perkančiąja organizacija dalyvavo rengiant konkursą.
Dėl su neatlygintino pasirengiamojo etapo reikalavimu neatsiejamai susijusios naudos panaikinimo klausimo
Taip pat iš šio sprendimo 71 punkte minėtos Teisingumo Teismo praktikos matyti, jog vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principas nereikalauja, kad perkančioji organizacija absoliučiai panaikintų naudą, gaunamą konkurso dalyvio, kurio subrangovas yra dabartinis kontrahentas.
Pripažinimas, kad reikia visais atžvilgiais panaikinti dabartinio kontrahento arba su juo subrangos sutartimi susijusio konkurso dalyvio naudą, be to, turėtų pasekmių, kurios prieštarautų perkančiosios institucijos tarnybos interesams tiek, kiek dėl tokio panaikinimo ji turėtų įdėti papildomų išlaidų sukeliančių pastangų.
Vis dėlto tam, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio principo, šioje konkrečioje situacijoje reikia palyginti nagrinėjamus interesus.
Taigi siekiant kuo labiau apsaugoti vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą ir išvengti pasekmių, prieštaraujančių perkančiosios institucijos tarnybos interesams, vis dėlto reikia panaikinti galimą dabartinio kontrahento arba subrangos sutartimi su juo susijusio konkurso dalyvio naudą, bet tik tokiu atveju, jeigu šį panaikinimą įmanoma atlikti techniškai lengvai, jeigu jis yra ekonomiškai priimtinas ir jeigu jis nepažeidžia dabartinio kontrahento arba minėto konkurso dalyvio teisių.
Dėl nagrinėjamų interesų palyginimo ekonominiu požiūriu Pirmosios instancijos teismas primena, kad vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principas išplaukia iš finansinio reglamento IV antraštinės dalies 1 skirsnio (56–64a straipsniai) nuostatų. Finansinio reglamento 2 straipsnis, kuris yra vienas iš straipsnių, skirtų bendriesiems minėto reglamento principams, numato, kad: „biudžeto asignavimai turi būti naudojami vadovaujantis ekonomijos bei patikimo finansų valdymo principais“. Be to, pagal EB 248 straipsnio 2 dalį patikimas finansų valdymas yra Sutartyje įtvirtinta bendroji Bendrijos santvarkos taisyklė, kurios laikymąsi užtikrina Europos Bendrijų Audito Rūmai.
Kaip matyti iš šio sprendimo 68 punkto, šioje byloje ne tik nagrinėjamų paslaugų teikimas per pasirengiamąjį laikotarpį yra atlygintinas pagal su dabartiniu kontrahentu sudarytą sutartį, bet ir naujasis kontrahentas dar nėra tokioje padėtyje, kad visu pajėgumu užtikrintų naujos versijos CORDIS taikymui reikalingų paslaugų kokybę. Be to, pasirengimo etapas leidžia ne tik garantuoti konkurse numatytų tikslų optimalų įgyvendinimą, bet taip pat pačiam naujajam kontrahentui suteikia galimybę pasinaudoti pradiniu laikotarpiu.
Taigi atsižvelgiant į tai, kad, pirma, dabartinio kontrahento teisės nėra pažeistos ir, antra, dvigubas apmokėjimas už pasirengiamąjį etapą prieštarautų vienam iš pagrindinių viešojo pirkimo sutarčių sudarymo teisės tikslų,
inter alia
, palengvinti reikalingų paslaugų įsigijimą ekonomiškiausiu būdu, nagrinėjamos sutarties įgyvendinimo atžvilgiu būtų pernelyg griežta atsisakyti neatlygintino pasirengimo etapo tik dėl to, kad vienas iš potencialių konkurso dalyvių gali būti susijęs su dabartiniu kontrahentu subrangos sutartimi.
Todėl reikia padaryti išvadą, kad dėl to, jog šioje byloje su dabartiniu kontrahentu subrangos sutartimi susijęs konkurso dalyvis gali turėti naudos, neturi būti reikalaujama, kad siekiant išvengti vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo pažeidimo perkančioji organizacija specifikacijose atsisakytų neatlygintino pasirengimo etapo reikalavimo.
3) Dėl galimybės neleisti naujajam kontrahentui perimti paslaugų prieš pasibaigiant trijų mėnesių pasirengimo laikotarpiui
Dėl tariamos galimybės neleisti naujajam kontrahentui perimti paslaugų prieš pasibaigiant trijų mėnesių pasirengimo laikotarpiui, reikia priminti, kad pagal specifikacijų A tomo 1.3 punktą „nedraudžiama, su sąlyga, jog tam pritarė už Komisijos projektą atsakingas asmuo ir leido dabartinis kontrahentas, tarnybos tam tikros dalies ar visos veiklos perimti per pasirengimo etapą“. Be to, pagal specifikacijų A tomo 1.7 punktą, „jei naujasis kontrahentas perima visą tarnybos veiklą arba jos dalį per pasirengimo etapą (žr. 1.3), šiam paslaugų teikėjui bus apmokėta nuo tada, kai jis iš tikrųjų perėmė dalį tarnybos veiklos“.
Pirmosios instancijos teismas šiuo atžvilgiu pažymi, kad formuluotė „su sąlyga, jog tam pritarė <…> dabartinis kontrahentas“ turi būti suprantama atsižvelgiant į visas su paramos CORDIS paslaugų perėmimu susijusias ir būtent ankstesnėje tarp Komisijos ir dabartinio kontrahento sudarytoje sutartyje nustatytas sąlygas.
Tačiau, kalbant apie naujojo kontrahento paramos CORDIS paslaugų perėmimą, iš ankstesnės sutarties, iš dalies pakeistos papildymu Nr. 2, II priedo 3.2.1.2 punkto matyti, kad dabartinis kontrahentas privalėjo parengti ir prisidėti prie visiško, savalaikio ir sklandaus kitų kontrahentų vykdomo perėmimo bei besąlygiškai bendradarbiauti su kitu kontrahentu siekiant užtikrinti aukšto paramos CORDIS paslaugų kokybės lygio tęstinumą per pasirengiamąjį etapą.
Todėl, nebent pažeistų sutartinius įsipareigojimus, dabartinis kontrahentas prireikus turėjo pareigą laikytis reikalavimų dėl galimo trijų mėnesių pasirengiamojo etapo sutrumpinimo atsižvelgiant į jo aktyvaus bendradarbiavimo pareigą.
Galiausiai ieškovė neįrodė, kodėl, vertinant ekonominiu požiūriu, dabartinis kontrahentas turėtų suinteresuotumą trukdyti išankstiniam naujojo kontrahento vykdomam paramos CORDIS paslaugų perėmimui, atsižvelgiant į tai, kad dabartinis kontrahentas bet kuriuo atveju nepraranda savo teisės į atlyginimą iki jo paties sutarties pabaigos.
Todėl iš viso to, kas pasakyta, išplaukia, kad specifikacijų A tomo 1.3 punkto penktoji pastraipa draudžia dabartiniam kontrahentui neleisti naujajam kontrahentui perimti paramos CORDIS paslaugų prieš pasibaigiant trijų mėnesių pasirengimo laikotarpiui.
Todėl ieškovės argumentai šiuo atžvilgiu turi būti atmesti.
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia atmesti pirmą antrojo ieškinio pagrindo dalį.
2. Dėl antros antrojo pagrindo dalies, susijusios su tuo, jog nuo konkurso procedūros pradžios visiems potencialiems konkurso dalyviams neperduota įvairios atitinkamos techninės informacijos
Ieškovė kaltina Komisiją, kad ši visiems potencialiems konkurso dalyviams neperdavė dviejų kategorijų atitinkamos techninės informacijos, t. y., pirma, informacijos, susijusios su tuo, jog Komisija įsigijo programinę įrangą
Autonomy
, ir, antra, informacijos, susijusios su techninėmis specifikacijomis ir CORDIS išeitiniu kodu.
a) Šalių argumentai
i)
Dėl galimybės susipažinti su informacija, susijusia su programinės įrangos
Autonomy
įsigijimu
Ieškovė tvirtina, kad Komisija visiems konkurso dalyviams laiku neperdavė su programinės įrangos
Autonomy
įsigijimu susijusios informacijos.
Galimiems konkurso dalyviams perduotuose specifikacijose ir bendruose techniniuose dokumentuose nebuvo jokios nuorodos į tai, kad įsigijus programinę įrangą
Autonomy
jau buvo išspręsta daugelis CORDIS techninių problemų.
Ieškovė mano, kad programinė įranga
Autonomy
yra „vienas iš kertinių CORDIS akmenų“. Ji teigia, kad tai yra protinga operacinė sistema, leidžianti automatizuoti visų šiandien komunikacijos ir verslo valdyme naudojamų informacijos formų operacijas. Jos pagrindinė technologija suteikia platformą automatiniam klasifikavimui, hiperteksto nuorodai, nestruktūrizuotos informacijos išrinkimui ir profilių valdymui, o tai leidžia didelio kiekio personalizuotos informacijos automatinį tiekimą.
Dėl 1 dalies ieškovė paaiškina, kad ja siekiama surinkti ir parengti informaciją bei rekomendacijas Komisijai apie galutiniems vartotojams skirtas paslaugas. Pasiūlyme dėl 1 dalies, pavyzdžiui, galėjo būti nustatyta, jog reikia papildomos paieškos programinės įrangos, kuri asmeninės paieškos pagrindu skirtų tam tikrą CORDIS esančią informaciją, kaip angliškas žodis „
the bank
“ reiškia ir „banką“ ir „paupį“. Vienas iš ginčijamos sutarties tikslų buvo surasti tokius sprendimus.
Todėl ieškovė daro išvadą, kad dėl to, jog konkurso procedūros pradžioje negavo informacijos apie programinės įrangos
Autonomy
įsigijimą, ji turėjo iš naujo apibrėžti visą jos techninę architektūrą ir peržiūrėti jos komandos narius, nes programinės įrangos
Autonomy
įdiegimas turėjo įtakos daugeliui kitų funkcijų.
Tačiau konkursą laimėjęs dalyvis, palaikomas savo būsimo subrangovo, kuris buvo dabartinis kontrahentas, galėjo visus savo išteklius paskirti geresnio techninio pasiūlymo parengimui naudodamasis savo „privilegijuota“ informacija.
Ieškovė ginčija Komisijos tvirtinimus, kad ji buvo atvira pasiūlymams naudoti geresnę nei programinės įrangos
Autonomy
taksonomijos sistemą. Ieškovės manymu, toks požiūris yra prieštaringas, nes dėl jo galėtų susidaryti tokia situacija, kurioje konkursą dėl 1 dalies laimėjęs dalyvis savo pasiūlymą grįstų programinės įrangos
Autonomy
naudojimu, o konkursą dėl ginčijamos sutarties laimėjęs dalyvis siūlytų sprendimą, pagrįstą kitokiu taksonomijos įrankiu. Be to, mažai tikėtina, jog Komisija, išleidusi kelis šimtus tūkstančių eurų už programinę įrangą
Autonomy
, rizikuotų, kad nagrinėjamo konkurso procedūra galėtų pasibaigti kitos nei ši programinės įrangos pasirinkimu.
Iš esmės atsakovė sutinka su ieškovės nurodytu programinės įrangos funkcionalumo ir 1 dalies bei ginčijamos sutarties dalyko apibūdinimu.
Vis dėlto atsakovė ginčija, kad dėl to, jog ji įsigijo programinę įrangą
Autonomy
, konkurso dalyviai buvo priversti peržiūrėti CORDIS sistemos architektūrą, atsižvelgiant į tai, kad ši sisteminio klasifikavimo priemonė nėra šios architektūros dalis.
Atsakovė mano, kad dėl programinės įrangos
Autonomy
įsigijimo nereikėjo daryti jokių pakeitimų specifikacijose. Ji pabrėžia, kad liko atvira visiems pasiūlymams, susijusiems su geresnės nei programinė įranga
Autonomy
taksonomijos sistemos įsigijimu, ir bet kokiai kitai naujai įdėjai. Darydama nuorodą į specifikacijų B tomo 6.2.3.3 punktą „Indeksacija, specialus požiūris ir taksonomija“, Komisija paaiškina, kad konkurso dalyviai dėl ginčijamos sutarties turėjo pateikti tik sprendimus, kaip vykdyti CORDIS sistemoje sudėtingas paieškas. Kadangi programinė įranga
Autonomy
jau buvo rinkoje, ieškovė į savo paraišką galėjo įtraukti pasiūlymą naudoti šią programinę įrangą bei bet kokią kitą tokio pobūdžio priemonę. Todėl antruoju likęs konkurso dalyvis pateikė labai aukštos kokybės pasiūlymą, pasiūlydamas kitą sistemą, kuri buvo „novatoriška“, kalbant apie indeksaciją ir taksonomiją.
Per posėdį atsakydama į Pirmosios instancijos teismo klausimą atsakovė patikslino, kad ji nagrinėjamam konkursui specialiai skirtoje interneto svetainėje paskelbė informaciją, susijusią su programine įranga
Autonomy
, atsakydama į konkurso dalyvių prašymą šiuo atžvilgiu, ir tai padarė siekdama vienintelio tikslo – užtikrinti skaidrumą.
ii) Dėl galimybės susipažinti su dokumentais, susijusiais su technine architektūra ir CORDIS išeitiniu kodu
Ieškovė mano, kad Komisija pažeidė vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą, nes konkursą laimėjęs dalyvis turėjo išskirtinę galimybę susipažinti su tam tikra technine informacija ir todėl galėjo pateikti konkurencingesnį pasiūlymą nei kiti konkurso dalyviai, kartu juos priversdamas pateikti daug brangesnį pasiūlymą.
Ieškovė patikslina, kad dabartinis kontrahentas turėjo išskirtinę galimybę susipažinti su technine informacija, susijusia su tuo metu buvusia projekto situacija ir būtent su CORDIS išeitiniu kodu. Ji tvirtina, kad kitiems konkurso dalyviams nebuvo pateikta jokia svarbi ir aktuali techninė informacija, neatsižvelgiant į tai, kad tokia informacija buvo prieinama. Vienintelė naudinga informacija, perduota potencialiems konkurso dalyviams, buvo dokumentas, apibūdinantis taikymo koncepcijų technines specifikacijas, kurios buvo įdiegtos ir kurias Komisija iš tikrųjų naudojo nagrinėjamo konkurso procedūros metu, ir detalus bei su visais dokumentais programos išeitinis kodas.
Dėl potencialiems konkurso dalyviams pateiktų CD 1 ir CD 2 bei inventoriaus sąrašo ieškovė teigia, kad pateikta techninė informacija buvo susijusi tik su ankstesne CORDIS versija. Minėta informacija apėmė tik laikotarpį iki 2002 m. gegužės mėn. ir iš esmės tai buvo netvarkinga statistinė informacija bei ypač riboti ir prastos kokybės duomenys, kurie dėl to buvo pasenę, nebevartojami ir menkaverčiai. Galiausiai per posėdį ieškovė nurodė, kad CD 2 buvę puslapiai su dviem CORDIS architektūros diagramomis, t. y. „trijų lygių architektūra“ ir „interneto naudojimo serverio architektūra“, buvo netinkami.
Dėl inventoriaus sąrašo ieškovė teigia, kad didelė programinės įrangos programų dalis yra skirta mašinoms. Taigi konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyvis pasiūlytas programas turėjo apibūdinti kalba ir specialiu šioms mašinoms išeitiniu kodu. Ji mano, kad inventoriaus sąrašas nebuvo aiškus. Iš tikrųjų inventoriaus sąrašo pagrindu nebūtų įmanoma nustatyti, kur yra esančių mašinų specialios programos. Būtent nebuvo įmanoma nustatyti, nei kurios programos buvo skirtos kuriai mašinai, nei kokiu būdu jos buvo skirtos.
Dėl išeitinio kodo svarbos su ginčijama sutartimi susijusiems pasiūlymams ieškovė paaiškina, kad išeitinis kodas su visais dokumentais yra bet kurio su informacijos technologijomis susijusio projekto „kertinis akmuo“. Šioje atveju nežinant išeitinio kodo CORDIS būtų „juodoji dėžė“. Ieškovė teigia, kad konkurso dalyvis turi numatyti keletą galimybių niekada negalėdamas išnaudoti jų visų tam, kad pabandytų numatyti visas galimas situacijas, su kuriomis jis gali susidurti per įgyvendinimo etapą. Be to, ji mano, kad jei, nepaisant visko, jam pavyksta, jis patiria daug išlaidų, kad išanalizuotų tūkstančius nežinomų išeitinių kodų linijų bei pateiktų trūkstamą analizę ir dokumentus.
Ieškovė priduria, kad žinoti išeitinį kodą yra taip pat būtina apskaičiuojant pasiūlymo kainą. Pasiūlymų sudaryti sutartis naujų technologijų srityje, kai perimama egzistuojanti programa, kainos apskaičiavimas labai palengvėja naudojant tokią specialią išlaidų apskaičiavimo programinę įrangą kaip „Cocomo 2“ (
COnstructive-COst-MOdel
). Išeitinio kodo linijų skaičius yra pagrindinė informacija programinės įrangos „Cocomo 2“ naudojimui. Iš tikrųjų, norint naudotis programine įranga „Cocomo 2“, pirma informacija, kurią reikia įvesti, yra išeitinio kodo linijų skaičius.
Dėl atsakovės argumento, kad jos ketinimas buvo skatinti kūrybiškumą, ieškovė teigia, jog labai tikslus ir detalus ankstesnės versijos CORDIS žinojimas buvo privalomas siekiant numatyti ateities projektus. Ji teigia, kad net jeigu konkurso dalyvis buvo labai kūrybingas, jam nepasisektų, jei jis turėtų paruošti savo pasiūlymą klaidingų prielaidų ir klaidingų gairių pagrindu.
Atsakovė mano, kad konkursą laimėjęs dalyvis neturėjo „privilegijuotos“ galimybės susipažinti su atitinkama informacija. Tai įrodo aplinkybė, kad konkursą laimėjęs dalyvis numatė daugiau darbo dienų nei ieškovė.
Atsakovė teigia per konkurso procedūrą dėjusi visas pastangas, kad suteiktų išsamią informaciją apie naudojamą CORDIS versiją. Ji pabrėžia, kad darbai buvo apibūdinti specifikacijų A ir B tomuose. Papildoma informacija buvo pateikta per 2003 m. sausio 7 d. suorganizuotą informacijos dieną ir per specialiai nagrinėjamam konkursui sukurtą interneto svetainę.
Dėl CD 1 ir CD 2 turinio atsakovė patikslina, jog CD 1 buvo CORDIS architektūros specifikacijos paskutinė versija, kuri buvo naudojama iki konkurso procedūros pabaigos, ir speciali navigacijos priemonė, skirta palengvinti naudojimąsi CD 1. CD 2 buvo funkcinės ir techninės CORDIS specifikacijos, ataskaitos ir testai, CORDIS architektūros koncepcijos diagramos, programos detalės, bandymų planai ir vartotojų gidas, įskaitant dokumentą kiekvienai duomenų bazei. Kalbant apie dvi trūkstamas CORDIS architektūros koncepcijos diagramas, t. y. „trijų lygių architektūra“ bei „interneto naudojimo serverio architektūra“ (žr. 103 šio sprendimo punktą), atsakovė teigia, kad jos iš tikrųjų nebuvo matomos. Vis dėlto minėtos architektūros buvo apibūdintos tekste ir yra standartinės informatikos koncepcijos, nebūdingos CORDIS sistemai. Be to, atsakovė pabrėžia, kad apie tai, jog dvi diagramos nebuvo matomos, ji buvo informuota tik 2003 m. kovo 14 d., t. y. penktadienį po pietų prieš vėliausią datą, nustatytą pasiūlymams pateikti (2003 m. kovo 19 d.). Antradienį 2003 m. kovo 18 d. vidurdienį ji pateikė trūkstamas diagramas konkurso dalyviams.
Dėl išeitinio kodo atsakovė aiškiai pripažįsta, kad jis nebuvo perduotas konkurso dalyviams. Ji teigia, kad išeitinis kodas nebuvo nei būtinas, nei svarbus pasiūlymų pateikimo bei vertinimo tikslais ir ypač nesvarbus apskaičiuojant išlaidas. Išeitinis kodas tampa aktualus tik tada, kai perduodamos paslaugos. Dėl to specifikacijų B tomo 6.8 punkte numatyta, kad dabartinis kontrahentas naujajam kontrahentui perduoda visus svarbius dalykus, būtent išeitinį kodą.
Per posėdį atsakydama į Pirmosios instancijos teismo klausimus atsakovė nurodė, kad, jos manymu, nebuvo specialios priežasties, kaip antai intelektinės nuosavybės teisių apsauga, kuri galėjo jai sukliudyti potencialiems konkurso dalyviams perduoti išeitinį kodą.
Dėl inventoriaus sąrašo atsakovė teigia, kad ginčijama sutartimi nebuvo siekiama suteikti daug CORDIS projekto įrenginių ir programinės įrangos, nes jie skirti 3 daliai. Ji paaiškina, kad atsižvelgti į egzistuojančią įrangą nebūtinai buvo geriausias sprendimas rengiant pasiūlymus, susijusius su paramos CORDIS paslaugomis ateityje, nes kai kuri įranga yra pasenusi. Taigi specifikacijose buvo numatyta, kad konkurso dalyviams buvo leidžiama pateikti alternatyvius pasiūlymus.
Atsakydama į per posėdį Pirmosios instancijos teismo pateiktą klausimą dėl priežasties, kodėl Komisija nepateikė visos informacijos nuo konkurso procedūros pradžios, ji paaiškino, kad pradedant konkursą, aiškinamieji dokumentai, būtent inventoriaus sąrašas, dar nebuvo parengti. Todėl ji šiuos techninius dokumentus perdavė potencialiems konkurso dalyviams tik palaipsniui, vykstant parengiamiesiems darbams. Atsakovė pabrėžia, kad konkurso procedūra tęsėsi 4 mėnesius vietoj įprastų 36 dienų, todėl potencialūs konkurso dalyviai turėjo pakankamai laiko savo pasiūlymus pakeisti pagal naują informaciją. Atsakovė priduria, kad specifikacijose aiškiai nurodyta, jog numatyta, kad trūkstama informacija bus prieinama per specialiai nagrinėjamam konkursui skirtą interneto svetainę.
iii) Dėl nežinojimo ar vėlyvo sužinojimo apie programinės įrangos
Autonomy
įsigijimą bei techninę architektūrą ir CORDIS išeitinį kodą poveikio ieškovės pasiūlymui
1) Dėl ginčijamo Komisijos elgesio poveikio ieškovės pasiūlymo kokybei
Savo argumentais, susijusiais su tariama akivaizdžia Komisijos klaida vertinant jos ir konkursą laimėjusio dalyvio pasiūlymą (trečiasis pagrindas), ieškovė ginčija kai kurias tariamai neigiamas vertinimo komiteto pastabas ataskaitoje dėl jos pasiūlymo.
Ieškovė tvirtina, kad iš keleto vertinimo komiteto ataskaitoje suformuluotų neigiamų pastabų išplaukia (žr. 24 šio sprendimo punktą), jog trūkstama techninė informacija arba ta, su kuria ji susipažino pavėluotai, neigiamai paveikė jos pasiūlymo kokybės įvertinimą. Šiuo atžvilgiu dėl pirmojo sutarties sudarymo kriterijaus ji nurodo pirmąją, antrąją, trečiąją ir šeštąją pastabas, o dėl antrojo – ketvirtąją pastabą.
Dėl pirmojo sutarties sudarymo kriterijaus ir pirmosios pastabos ieškovė iš esmės teigia, kad kai kurie techniniai elementai buvo pateikti glaustai todėl, kad prieinama techninė informacija buvo nepakankamai detalizuota šiuo atžvilgiu. Dėl antrosios pastabos ieškovė teigia, kad kadangi ji negalėjo susipažinti su informacija, kurią turėjo dabartinis kontrahentas, ji turėjo „parengti ilgus scenarijus“ tam, kad numatytų visas galimas struktūras ir praktiką. Dėl trečiosios pastabos, ji teigia, kad buvo nuspręsta, jog jos pasiūlymas buvo per daug aprašomojo pobūdžio tyrimo ir funkcionalumo atžvilgiu, todėl, kad apie svarbų programinės įrangos
Autonomy
vaidmenį CORDIS techninėje platformoje potencialiems konkurso dalyviams buvo pranešta labai vėlai. Dėl šeštosios pastabos ieškovė mano, kad buvo nuspręsta, jog jos pasiūlymas buvo per daug detalus, turėjo perteklinių duomenų ir jame nebuvo konkrečių pasiūlymų, todėl, kad pasiūlymas buvo pagrįstas būtinybe išlaikyti egzistuojančią informacijos sistemą, kurios atžvilgiu nė vienas konkurso dalyvis, išskyrus dabartinį kontrahentą, nežinojo bendrojo konteksto.
Dėl antrojo sutarties sudarymo kriterijaus ir ketvirtosios pastabos ieškovė tvirtina, nebuvo įmanoma padaryti tikslesnės CORDIS analizės, nes tam būtų reikėję papildomos informacijos apie tai, kaip CORDIS tuo metu veikė. Taigi tik konkurso dalyvis, galintis susipažinti su naujausia vidaus informacija, galėjo rizikuoti pateikti kategoriškus pareiškimus šiuo atžvilgiu.
Atsakovė ginčija teiginį, jog konkursą laimėjęs dalyvis gavo aukštesnius balus todėl, kad turėjo išskirtinę teisę susipažinti su informacija ir įranga. Šiuo atžvilgiu atsakovė pateikia keletą pavyzdžių, kad įrodytų ieškovės argumentų nepagrįstumą.
Dėl pirmojo sutarties sudarymo kriterijaus Komisija paaiškina, kad, vertinant konkursą laimėjusio dalyvio pasiūlymą, jis buvo kritikuojamas dėl to, kad yra egzistuojančia sistema grindžiamas techninis pasiūlymas ir kad jame trūksta naujo požiūrio.
Dėl antrojo sutarties sudarymo kriterijaus (ketvirtoji pastaba) atsakovė daro nuorodą į su ginčijama sutartimi susijusių specifikacijų B tomo 6.2.1 punktą, pagal kurį konkurso dalyviai turi tik apibūdinti pagrindinius reikalavimus, susijusius su tuo, kas yra būtina tęsiant ir vystant CORDIS, ir kuriame nustatyta, kad, kalbant apie „kaip“, specifikacijose nustatyti tik minimalūs reikalavimai.
2) Dėl ginčijamo Komisijos elgesio poveikio ieškovės pasiūlymo kainai
Atsakydama į Pirmosios instancijos teismo raštu pateiktą klausimą, ieškovė patvirtino, kad dėl to, jog Komisija per konkurso procedūrą neperdavė arba pavėluotai perdavė informaciją, jos pasiūlymas nuo 25 iki 30 % priklausė nuo rizikos veiksnių. Dėl minėtos informacijos rizikos veiksnių išskaidymas buvo toks:
—
7 % dėl duomenų bazių,
—
7 % dėl programinės įrangos
Autonomy
,
—
5 % dėl išeitinio kodo,
—
11 % dėl su technine koncepcija (loginė programinės įrangos koncepcija) ir dokumentacija susijusių specifikacijų.
Per posėdį ieškovė paaiškino atlikusi šiuos skaičiavimus naudodama programinę įrangą „Cocomo 2“. Atsakydama į Pirmosios instancijos teismo klausimą šiuo atžvilgiu, ji nurodė, koks yra programinės įrangos „Cocomo 2“ tikslas ir kaip ji veikia.
Taigi programinė įranga „Cocomo 2“ pagrįsta matematine formule, kuri paremta išeitinio kodo linijomis ir leidžia apskaičiuoti pastangas, kokių reikia, kad būtų atliktas bet koks jomis grįstas darbas. Atitinkama lygtis apima 22 parametrus, atitinkančius ekvivalentiškus realaus gyvenimo veiksnius, kurie turi įtakos pastangoms, būtinoms parengti programą arba atlikti bet kokį su programinės įrangos taikymu susijusį darbą. 17 parametrų, atitinkančių sudėtinius išlaidų indikatorius, pavadinti „pastangų daugikliais“ (ME) ir 5 papildomi išlaidų parametrai pavadinti „lemiamais veiksniais“ (FE).
Be to, kiekvienam parametrui šis modelis suteikia šešis skirtingus įvertinimus bei su atitinkamu įvertinimu susijusias detalias instrukcijas. Taigi kiekvienas parametras, nelygu atvejis, galėtų būti įvertintas taip: „labai žemas“, „žemas“, „nominalus“, „aukštas“, „labai aukštas“, „aukščiausias“. Kiekvieną minėtą įvertinimą atitiko taškais išreikšta vertė. Šie taškai suteikiant įvertinimą proporcingai mažėja, t. y. kuo aukštesnis įvertinimas suteiktas parametrui, tuo bus mažesnis taškų skaičius.
Tam tikro dydžio išeitinio kodo projekto numatomos pastangos išreiškiamos asmuo/mėnuo (PM) ir įvertinamos pagal tokią formulę (A ir B yra konstantos):
kurioje
Ieškovės nuomone, nagrinėjamo konkurso atveju galima daryti prielaidą, kad, nepaisant jų ankstesnių žinių apie CORDIS ir įrangą, prieinamą per nagrinėjamo konkurso procedūrą, kiekvieno konkurso dalyvio atžvilgiu 22 parametrai bus įvertinti vienodai, išskyrus du parametrus: pirma, programos, kuri turi būti išvystyta, koncepcijos žinojimas ir, antra, programos naudojama aplinka, t. y. „parametras PREC“, apibūdinantis pažinimo laipsnį, ir „parametras AEXP“, apibūdinantis su programa susijusią patirtį. „Parametras PREC“ yra vienas iš 5 FE. „Parametras AEXP“ yra vienas iš 17 ME.
Ieškovės nuomone, 126 šio sprendimo punkte pateikta formulė galėtų būti taikoma du kartus tam, kad abiem atvejais būtų nustatytas toks poveikis:
—
konkurso dalyvio, kuris labai gerai žino ankstesniąją CORDIS versiją, atveju, darant prielaidą, kad kiekvienas iš PREC ir AEXP parametrų gaus „labai aukštą“ įvertinimą,
—
konkurso dalyvio, kuris turi mažai žinių apie ankstesniąją CORDIS versiją, atveju, darant prielaidą, kad kiekvienas iš PREC ir AEXP parametrų gaus „labai žemą“ įvertinimą.
Ieškovės nuomone, tokio skaičiavimo tikslais pasirinkus 5000 linijų dydžio išeitinį kodą, būtų gautos 15,4 PM numatomos pastangos pirmoje prielaidoje nurodyto konkurso dalyvio pasiūlymo atveju ir 25,9 PM numatomos pastangos – antrojoje prielaidoje nurodyto konkurso dalyvio pasiūlymo atveju. Tai reiškia, kad ieškovės atveju numatomos pastangos yra 40 % didesnės nei konkurso dalyvio, kuris labai gerai susipažinęs su visa ankstesnės CORDIS versijos technine informacija ir išeitiniu kodu. Be to, ieškovė tvirtina, kad net jei palyginimui įtrauktume parametrus atitinkančius vertinimus „aukštas“, „žemas“ arba „aukštas“, „labai žemas“, gautume 30 % skirtumą.
Atsakovė mano, pirma, kad skaičiavimus programinės įrangos „Cocomo 2“ pagrindu turi atlikti šiam tikslui paskirtas nepriklausomas ekspertas.
Atsakovė teigia, kad ieškovės pasirinkimas, kalbant apie PREC ir AEXP parametrams suteiktus įvertinimus, yra subjektyvus. Atsakovė pabrėžia, kad su pasiūlymu susijusiuose dokumentuose ieškovė prisistatė kaip organizacija, turinti daug patirties informatikos ir komunikacijos srityje, o dabar, kai ji nurodo rizikos veiksnius dėl tariamo informacijos trūkumo, ji save pristato kaip konkurso dalyvę, turinčią mažiau nei vidutiniškai žinių šioje srityje.
Atsakovė abejoja, kad pagrindas, kuriuo remdamasi ieškovė sau suteikia taškų skaičių, atitinkantį „labai žemą“ įvertinimą PREC ir AEXP parametrų atžvilgiu, yra pagrįstas. Ji teigia, kad skaičiavimo naudojant programinę įrangą „Cocomo 2“ tikslais ieškovė jiems turėjo suteikti „nominalų“ įvertinimą.
Atsakovė taip pat ginčija konkursą laimėjusiam dalyviui suteiktą taškų skaičių, atitinkantį „labai aukštą“ įvertinimą. Taip darydama ieškovė nepaiso to, kad konkursą laimėjęs dalyvis taip pat nėra su CORDIS sistema visiškai susipažinęs kontrahentas, net jeigu atsižvelgtume į tai, kad dalis ginčijamos sutarties subrangos pagrindu turėjo atitekti dabartiniam kontrahentui.
Dėl, pirma, parametro PREC atsakovė paaiškina, kad jis apima šiuos elementus: tai, kaip nagrinėjama įmonė suvokia gaminio paskirtį, patirtį dirbant su panašia programine įranga, vienalaikį naujos įrangos ir su projektu susijusių naujų veikiančių procedūrų plėtojimą bei naujoviškos duomenų apdorojimo architektūros poreikį (algoritmai). Atsakovė abejoja, kad ieškovė gali teisingai sau skirti „labai žemą“ vertinimą visų šių elementų atžvilgiu. Tai reikštų, kad ji „apskritai“ suvokia gaminio tikslus ir turi „vidutinę patirtį“, „didelį (vienalaikio plėtojimo) poreikį“, „didelį naujų duomenų apdorojimo algoritmų poreikį“.
Dėl, antra, parametro AEXP atsakovė paaiškina, kad ieškovė taip pat sau suteikia taškų skaičių, atitinkantį „labai žemą“ įvertinimą, kuris reiškia, jog ji turi mažesnę nei dviejų mėnesių darbo su atitinkama programa patirtį. Taigi ieškovė teigia, kad ji yra visiškai nesusipažinusi su tokio pobūdžio, su kuriuo susijęs nagrinėjamas konkursas, projektu ir jos komanda turi labai nedaug patirties dirbant su tokio pobūdžio programomis.
Antra, atsakovė mano, kad ieškovė nepaaiškino 30 % rizikos veiksnio išskaidymo į atitinkamai duomenų bazes (7 %), programinę įrangą
Autonomy
(7 %), išeitinį kodą (5 %) ir technines specifikacijas (11 %).
Komisija mano, kad argumentas, jog išlaidos, išreikštos santykiu asmuo/diena, padidėjo 11 % dėl to, kad tariamai nebuvo perduotos techninės specifikacijos, turi būti atmestas, nes ieškovė iš tikrųjų disponavo šiomis techninėmis specifikacijomis. Abi CORDIS architektūros diagramos, kurių nebuvo matyti CD 2, neatitinka 11 % rizikos veiksnio.
Atsakovė taip pat ginčija, kad išlaidos padidėjo 7 % dėl tariamai vėlyvo sužinojimo apie programinės įrangos
Autonomy
įsigijimą, nes ši programinė įranga rinkoje yra gerai žinoma.
Galiausiai atsakovė abejoja, kad išeitinis kodas atitiko tik 5 % rizikos veiksnį, kai, jos nuomone, visa ieškovės argumentacija pagrįsta teiginiu, kad tai, jog nebuvo pateiktos techninės specifikacijos (kurioms ji suteikė 11 % koeficientą) ir išeitinis kodas, yra labai svarbu.
b) Pirmosios instancijos teismo vertinimas
i) Pirminės pastabos
Ieškovės nuomone, kadangi Komisija leido susipažinti su tam tikra esmine informacija išskirtinai konkursą laimėjusiam dalyviui, ji pažeidė konkurso dalyvių nediskriminavimo principą.
Šiuo atžvilgiu Pirmosios instancijos teismas pirmiausia primena ypatingą vienodo požiūrio principo svarbą viešojo pirkimo sutarčių sudarymo srityje (žr. šio sprendimo 60 ir 61 punktus). Iš tikrųjų vykstant tokiai procedūrai Komisija kiekviename procedūros etape turi užtikrinti vienodą požiūrį, taigi ir vienodas visų konkurso dalyvių galimybes (žr. šio sprendimo 64 punkte minėto sprendimo
AFCon Management Consultants ir kt. prieš Komisiją
75 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką).
Iš teismo praktikos matyti, jog vienodo požiūrio principas apima skaidrumo pareigą, kad būtų galima patikrinti, ar jo buvo laikytasi (2002 m. birželio 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo
HI
,
C-92/00, Rink. p. I-5553
, 45 punktas ir 2002 m. gruodžio 12 d. Sprendimo
Universale-Bau ir kt.
,
C-470/99, Rink. p. I-11617
, 91 punktas).
Pagal vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principą, kurio tikslas – skatinti sveiką ir veiksmingą konkurenciją tarp viešajame pirkime dalyvaujančių įmonių, visi konkurso dalyviai turi turėti vienodas galimybes rengdami savo pasiūlymų sąlygas, o tai reiškia, kad visų konkurentų pasiūlymams turi būti taikomos vienodos sąlygos (šiuo atžvilgiu žr. 2001 m. spalio 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo
SIAC Construction
,
C-19/00, Rink. p. I-7725
, 34 punktą ir šio sprendimo 141 punkte minėto sprendimo
Universale-Bau ir kt.
93 punktą).
Dėl skaidrumo principo, kuris yra vienodo požiūrio principo padarinys, reikia priminti, jog jo pagrindinis tikslas yra užtikrinti, kad iš perkančiosios organizacijos pusės nebūtų favoritizmo rizikos ir savavališkumo. Jis reiškia, kad visos sutarties sudarymo procedūros sąlygos ir taisyklės skelbime apie pirkimą arba specifikacijose turi būti suformuluotos aiškiai, tiksliai ir nedviprasmiškai (2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Komisija prieš CAS Succhi di Frutta
,
C-496/99 P, Rink. p. I-3801
, 109–111 punktai).
Taigi skaidrumo principas taip pat reikalauja, kad visa atitinkama techninė informacija, reikalinga geram skelbimo apie pirkimą arba specifikacijų supratimui, būtų, kai tik įmanoma, pateikta visoms viešojo pirkimo sutarčių sudarymo procedūroje dalyvaujančioms įmonėms tam, kad, viena vertus, leistų visiems deramai informuotiems ir rūpestingiems konkurso dalyviams suprasti jų tikslią apimtį ir juos aiškinti vienodai, ir, kita vertus, leistų perkančiajai organizacijai veiksmingai patikrinti, ar konkurso dalyvių pasiūlymai atitinka nagrinėjamo pirkimo kriterijus.
ii) Dėl tariamo nevienodo požiūrio, palyginti su konkursą laimėjusiu dalyviu, kalbant apie galimybę susipažinti su tam tikra technine informacija
1) Bendros pastabos
Pirmiausia reikia priminti, kad ieškovė kaltina Komisiją pažeidus vienodo požiūrio principą dėl tariamo vėlavimo perduoti dalyviams, kitiems nei konkursą laimėjęs dalyvis, tam tikrą techninę informaciją. Atsižvelgiant į šio sprendimo 60 ir 61 punktuose bei 141–144 punktuose minėtą teismų praktiką Komisija pažeidė visų konkurso dalyvių lygias galimybes bei skaidrumo principą, kuris yra vienodo požiūrio principo padarinys.
Taip pat reikia konstatuoti, kad toks lygių galimybių ir skaidrumo principo pažeidimas, kuris laikomas įrodytu, yra ikiteisminės procedūros pažeidimas, būtent – atitinkamų šalių teisės į informaciją pažeidimas. Tačiau pagal nusistovėjusią teismų praktiką dėl procedūrinio pažeidimo nagrinėjamas sprendimas gali būti panaikintas tik tuo atveju, jei nustatyta, kad nesant šio pažeidimo administracinės procedūros rezultatas galėjo būti kitoks, jeigu ieškovė būtų galėjusi susipažinti su nagrinėjama informacija nuo procedūros pradžios ir jeigu šiuo klausimu būtų buvusi galimybė – nors ir maža – kad ieškovė būtų pasiekusi kitokią administracinės procedūros baigtį (žr. 2003 m. spalio 2 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Thyssen Stahl prieš Komisiją
,
C-194/99 P, Rink. p. I-10821
, 31 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką bei 2003 m. rugsėjo 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Atlantic Container Line ir kt. prieš Komisiją
,
T-191/98 ir T-212/98–T-214/98, Rink. p. II-3275
, 340 ir 430 punktus).
Šiuo atžvilgiu Pirmosios instancijos teismas pirmiausia išnagrinės, ar tariamas nevienodas požiūris, pasireiškiantis vėlavimu perduoti tam tikrą techninę informaciją kitiems dalyviams nei konkursą laimėjęs dalyvis, yra procedūros pažeidimas dėl to, kad iš tikrųjų pasiūlymo parengimui naudinga informacija nebuvo, kai tik buvo įmanoma, pateikta visiems konkurso dalyviams.
Tokiu atveju, jei toks pažeidimas bus nustatytas, Pirmosios instancijos teismas nagrinės, ar nesant šio pažeidimo procedūra būtų pasibaigusi kitaip. Vertinant šiuo atžvilgiu, toks trūkumas būtų konkurso dalyvių lygių galimybių pažeidimas tik tiek, kiek iš ieškovės pateiktų paaiškinimų aiškiai ir pakankamai pagrįstai būtų matyti, kad procedūros rezultatas jos atžvilgiu galėjo būti kitoks.
2) Dėl Komisijos pavėluoto tam tikros informacijos perdavimo
Pirmosios instancijos teismas pirmiausia konstatuoja, kad konkursą laimėjęs dalyvis prieš prasidedant konkurso procedūrai gerai žinojo visas CORDIS duomenų bazių bei programinės įrangos
Autonomy
technines specifikacijas, nes jo subrangovas, kuris pagal pateiktą pasiūlymą reikalavo bent jau 35 % pasiūlytų darbų, tuo metu, kai prasidėjo konkurso procedūra, buvo dabartinis kontrahentas.
Be to, neginčijama, kad Komisija turėjo CORDIS duomenų bazių technines specifikacijas prieš prasidedant konkurso procedūrai, t. y. 2002 m. lapkričio mėn. pabaigoje.
Atsakovė taip pat neginčija, kad ji perdavė CORDIS duomenų bazių technines specifikacijas visiems potencialiems konkurso dalyviams tik palaipsniui vykstant konkurso procedūrai.
Iš tikrųjų dalį CORDIS duomenų bazių techninių specifikacijų Komisija perdavė tik po mėnesio, kai buvo pradėta konkurso procedūra, t. y. 2002 m. gruodžio 20 d., perduodama CD 2, o kitą techninę informaciją paskelbė tik 2003 m. vasario 5 d. pateikdama inventoriaus sąrašą, t. y. tik šešias savaites prieš pasibaigiant numatytam pasiūlymų pateikimo terminui.
Atsakovės pateiktas pasiteisinimas, jog ji konkurso procedūros pradžioje dar nebuvo parengusi visos informacijos, turi būti atmestas, nes tam, kad visi potencialūs konkurso dalyviai turėtų tokias pačias galimybes, ji galėjo palaukti iki būtų galėjusi visą minėtą informaciją perduoti visiems potencialiems konkurso dalyviams, kad pradėtų minėtą konkurso procedūrą.
Be to, Pirmosios instancijos teismas konstatuoja, kad kadangi jo būsimas subrangovas, kuris turės įvykdyti dalį ginčijamos sutarties, buvo dabartinis kontrahentas tuo metu, kai prasidėjo konkurso procedūra, konkursą laimėjęs dalyvis galėjo nuo konkurso procedūros pradžios gerai žinoti, kaip veikia programinė įranga
Autonomy
, nes bandomoji versija buvo įdiegta tuo metu naudojamoje CORDIS versijoje. Be to, būsimas konkursą laimėjusio dalyvio subrangovas taip pat dalyvavo rengiantis Komisijai įsigyti programinę įrangą
Autonomy
, kuri buvo įsigyta vykstant konkurso procedūrai. Taigi labai tikėtina, kad konkursą laimėjęs dalyvis buvo gerai informuotas apie įsigijimą nuo pat jo pradžios.
Atsakovė neginčija, kad kiti konkurso dalyviai apie minėtą įsigijimą buvo informuoti tik 2002 m. vasario 18 d. paskelbus dokumentą „
Superquest – Implementation of Release 6 and beyond
“, t. y. likus mėnesiui iki numatyto pasiūlymų pateikimo termino pabaigos.
Todėl Pirmosios instancijos teismas pažymi, kad Komisija su CORDIS duomenų bazių techninėmis specifikacijomis bei su programinės įrangos
Autonomy
įsigijimu susijusią informaciją visiems potencialiems konkurso dalyviams perdavė tik palaipsniui vykstant konkurso procedūrai, o konkursą laimėjęs dalyvis šią informaciją turėjo nuo pat minėtos procedūros pradžios, atsižvelgiant į tai, kad buvo numatyta, jog dabartinis kontrahentas bus jo subrangovas daliai ginčijamos sutarties įvykdyti.
3) Dėl pareigos panaikinti konkursą laimėjusio dalyvio naudą
Šiuo atžvilgiu reikia priminti samprotavimus, susijusius su specifikacijose numatyto diskriminacinio pobūdžio reikalavimo atlikti neatlygintiną pasirengimo etapą nagrinėjimu (žr. šio sprendimo 68–80 punktus), kuriuos pateikiant buvo pažymėta, kad vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principas reikalavo panaikinti galimą dabartinio kontrahento arba su juo subrangos sutartimi susijusio konkurso dalyvio naudą, tik jeigu tokios naudos išsaugojimas nėra būtinas, t. y. kai šį panaikinimą įmanoma lengvai atlikti, kai jis yra ekonomiškai priimtinas ir kai jis nepažeidžia dabartinio kontrahento arba minėto konkurso dalyvio teisių.
Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nagrinėjamu atveju Komisija turėjo visą informaciją apie CORDIS duomenų bazių technines specifikacijas nuo pat nagrinėjamos konkurso procedūros pradžios. Todėl ji galėjo lengvai ją perduoti visiems konkurso dalyviams prie specifikacijų pridėdama priedą. Be to, reikia konstatuoti, kad taip pat buvo lengva, ir dėl to ji nebūtų patyrusi papildomų išlaidų, visus potencialius konkurso dalyvius informuoti apie programinės įrangos
Autonomy
įsigijimą iš karto tam įvykus, t. y. 2002 m. gruodžio mėn. pabaigoje. Galiausiai reikia konstatuoti, kad atsakovė aiškiai pripažįsta, jog nebuvo specialios priežasties, kaip antai intelektinės nuosavybės teisių apsauga, kuri būtų trukdžiusi išeitinį kodą perduoti tretiesiems asmenims.
Iš to, kas pasakyta matyti, kad šiuo atveju vienodo konkurso dalyvių vertinimo principas reikalauja panaikinti dabartinio kontrahento arba konkurso laimėjusio dalyvio naudą. Todėl reikia konstatuoti, kad nevienodas vertinimas, pasireiškiantis vėlavimu perduoti kitiems konkurso dalyviams nei konkursą laimėjęs dalyvis tam tikrą techninę informaciją, yra procedūros pažeidimas.
Todėl reikia išnagrinėti, ar nesant šio pažeidimo nagrinėjamos konkurso procedūros rezultatas galėjo būti kitoks.
iii) Dėl per vėlai Komisijos pateiktos informacijos svarbumo pasiūlymui dėl ginčijamos sutarties
Pirmosios instancijos teismas primena, kad jei paaiškėtų, jog kitiems konkurso dalyviams nei konkursą laimėjęs dalyvis per vėlai pateikta informacija nebuvo svarbi rengiant su ginčijama sutartimi susijusius pasiūlymus, tai vėlavimas ją pateikti bet kuriuo atveju nereikštų naudos konkursą laimėjusiam dalyviui ir todėl nebūtų procedūros pažeidimas, kuriuo pažeidžiamas vienodo konkurso dalyvių vertinimo principas, kaip tai teigia ieškovė.
1) Dėl su programinės įrangos Autonomy įsigijimu susijusios informacijos svarbumo
Kalbant apie su programinės įrangos
Autonomy
įsigijimu susijusios informacijos svarbumą, pirma, Pirmosios instancijos teismas konstatuoja, kad iš bendrų šalių apibūdinimų matyti, jog programinė įranga
Autonomy
yra sudėtinga klasifikavimo priemonė, leidžianti galutiniams vartotojams atlikti paiešką keliose srityse ir būtent keliomis kalbomis.
Antra, Pirmosios instancijos teismas pažymi, kad iš ginčijamos sutarties apibūdinimo specifikacijų A tomo 4 punkto matyti, jog konkurso dalyviai dėl šios sutarties turėjo savo paraiškose numatyti pasiūlymus, galinčius užtikrinti, kad bus išplėtota kitų dalių kontrahentų ir Komisijos naudojama techninė infrastruktūra, būtent – „turinio (internete) valdymo sistema“, ir kad ginčijamą sutartį laimėjęs dalyvis turi „taip pat (išplėtoti) naujas priemones ir naujas funkcijas, kurių dalį – eksperimentiniais tikslais“.
Trečia, reikia atsižvelgti į tai, kad pagal specifikacijų B tomo 6.2.3.3 punktą „Indeksacija, specialus požiūris ir taksonomija“ konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyviai turi „galimybę naudotis turimais produktais tam, kad įgyvendintų, pavyzdžiui, taksonominę konstrukciją, bet tai turi būti skirta ilgalaikiam taikymui ir suderinama su CORDIS architektūra“.
Pirmosios instancijos teismas mano, kad iš darbų, kuriuos turi atlikti konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyvis, ir iš specifikacijų B tomo 6.2.3.3 punkto matyti, jog konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyviai galėjo laisvai pasiūlyti bet kokią rinkoje esančią sudėtingą taksonomijos programinę įrangą, įskaitant programinę įrangą
Autonomy
.
Iš to išplaukia, kad tik ta aplinkybė, jog Komisija vykstant konkurso procedūrai įsigijo programinę įrangą
Autonomy
, neprivertė jos kitokią sudėtingą paieškos priemonę siūlančios paraiškos įvertinti mažiau palankiai.
Be to, šią išvadą patvirtina tai, jog, kalbant apie sutarties sudarymo kriterijų Nr. 1, vertinimo ataskaitoje paminėta, kad antrąją vietą užėmusio konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyvio pasiūlymą vertinimo komitetas įvertino kaip esantį labai geros kokybės, nes juo buvo pasiūlyta kitokia sistema, kuri buvo „novatoriška“ indeksacijos ir taksonomijos atžvilgiu, o tai šiuo atveju įrodo, kad Komisija laikėsi specifikacijose nustatytų atitinkamų sąlygų.
Iš to matyti, kad per visą konkurso procedūrą žinojimas apie tai, jog Komisija įsigijo programinę įrangą
Autonomy
, negalėjo turėti kokios nors reikšmės vertinant pasiūlymus.
Atsižvelgdamas į visa tai, kas pasakyta, Pirmosios instancijos teismas mano, kad, kalbant apie su programinės įrangos
Autonomy
įsigijimu susijusią informaciją, ieškovei nepavyko pakankamai įrodyti, kaip žinojimas apie tai, jog Komisija įsigijo programinę įrangą
Autonomy
, galėjo suteikti kokios nors naudos konkursą laimėjusiam dalyviui pateikiant pasiūlymą dėl ginčijamos sutarties.
2) Dėl dokumentuose apie CORDIS techninę architektūrą ir išeitinį kodą buvusios informacijos svarbumo
Pirma, kalbant apie tariamai neišsamią su CORDIS technine architektūra susijusią dokumentaciją, Pirmosios instancijos teismas konstatuoja, kad atsakovė neginčija, jog CD 1 ir CD 2 buvusi techninė informacija iš esmės buvo skirta papildyti jau į specifikacijas įtrauktą informaciją.
Antra, kalbant apie inventoriaus sąrašą, Pirmosios instancijos teismas mano, kad ieškovė įtikinamai paaiškino, – o atsakovė šių tvirtinimų paneigti nesugebėjo, – kad žinojimas apie tuo metu naudotus įrenginius ir programinę įrangą būtų pagelbėjęs rengiant programas, kurias turėjo pateikti konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyvis, nes jos turėjo užtikrinti, viena vertus, suderinamumą tarp naujos ir egzistuojančios įrangos ir, kita vertus, kad naujos programos veiktų su egzistuojančia įranga.
Iš to matyti, jog per vėlai Komisijos pateiktos CD 1 ir CD 2 bei inventoriaus sąraše buvusios techninės informacijos žinojimas būtų suteikęs pridėtinės vertės su ginčijama sutartimi susijusiems pasiūlymams.
Dėl išeitinio kodo Pirmosios instancijos teismas primena, jog specifikacijų A tomo 4 punktas reikalauja, kad konkurso dėl ginčijamos sutarties dalyviai savo pasiūlymuose numatytų siūlymus, kurie užtikrintų kitų dalių kontrahentų ir Komisijos naudojamos techninės infrastruktūros plėtojimą, „būtent turinio (internete) valdymo sistemos“ ir „informacijos skleidimo sistemos“, ir kad konkursą dėl ginčijamos sutarties laimėjęs dalyvis „taip pat (plėtotų) naujas priemones ir naujas funkcijas“. Todėl reikia konstatuoti, kad pirmesniuose šio sprendimo punktuose minėtos pagrindinės techninės informacijos žinojimas iš anksto reiškia naudą rengiant pasiūlymą. Iš tikrųjų sudėtingų duomenų valdymas ir skleidimas, kurį turi atlikti konkurso dėl CORDIS 1 dalies konkurso dalyvis, paprastai atliekamas specialiomis taikymo programinėmis įrangomis.
Todėl nėra abejonių, kad ankstesnės CORDIS versijos valdymo ir informacijos skleidimo programų išeitinio kodo geras žinojimas buvo naudingas rengiant naujas priemones arba naujas funkcijas, kurios galėtų būti integruotos į naująją CORDIS versiją.
Be to, ieškovė įtikinamai įrodė, jog tam, kad būtų galima pasinaudoti skaičiavimo modeliu, kuriuo pagrįsta programinė įranga „Cocomo 2“, kuri dažnai naudojama apskaičiuojant pastangas, reikalingas tam tikram projektui naujųjų technologijų srityje įvykdyti, reikia numatyti projekto išeitinio kodo linijų skaičių, ir atsakovė nenurodė aplinkybių, kurios galėtų paneigti šį tvirtinimą.
Todėl reikia konstatuoti, kad ankstesnės CORDIS versijos išeitinio kodo žinojimas būtų buvęs naudingas tam, kad būtų galima pagrįsti rimtais įvertinimais su jos naujosios versijos išeitiniu kodu susijusius skaičiavimus.
Todėl Pirmosios instancijos teismas daro išvadą, kad tai, jog dabartinis kontrahentas ir konkursą laimėjęs dalyvis išskirtinai žinojo CORDIS techninę architektūrą, tuo metu naudotus įrenginius bei programinę įrangą ir būtent išeitinį kodą, galėjo pastarajam bent jau iš dalies suteikti nepagrįstos naudos prasidėjus konkurso procedūrai.
Todėl, kadangi atsakovė neginčija, jog per vėlai potencialiems konkurso dalyviams pateikta informacija galėjo turėti pridėtinę vertę su ginčijama sutartimi susijusiems pasiūlymams, Pirmosios instancijos teismas mano, kad negalima atmesti galimybės, jog dėl jos ginčijamo elgesio dabartinis kontrahentas ir konkursą laimėjęs dalyvis galėjo gauti naudos pasiūlymo dėl ginčijamos sutarties atžvilgiu.
Todėl iš karto, kai tik buvo įmanoma, neperduodama visiems konkurso dalyviams tam tikros techninės informacijos, Komisija padarė procedūrinį pažeidimą, t. y. pažeidė ieškovės teisę būti informuotai.
Todėl reikia patikrinti, ar šiuo atveju buvo pažeistos konkurso dalyvių lygios galimybės dėl to, kad nesant šio pažeidimo konkurso procedūra galėjo pasibaigti ginčijamos sutarties sudarymu su ieškove.
Vis dėlto taip nebūtų, jeigu, nepaisant to, kad Komisija visų konkurso dalyvių nuo konkurso procedūros pradžios neperdavė visos su ankstesne CORDIS versija susijusios techninės informacijos, būtų nustatyta, jog nepranešta informacija nebūtų buvusi svarbi ieškovės pasiūlymui.
iv) Dėl Komisijos per vėlai perduotos informacijos svarbumo ieškovės pasiūlymui
1) Dėl vėlavimo perduoti tam tikrą techninę informaciją įtakos ieškovės pasiūlymo kokybei
Atsižvelgdamas į tai, kas pasakyta, Pirmosios instancijos teismas mano, kad vėlavimas perduoti nagrinėjamą techninę informaciją galėjo visiems konkurso dalyviams, išskyrus konkursą laimėjusį dalyvį, sukelti nereikalingų pastangų bei laiko praradimą ir turėti įtakos ieškovės pasiūlymo kokybei.
Nepaisant šios esminės išvados, reikia pažymėti, kad šioje byloje netgi geras nagrinėjamos informacijos žinojimas bet kuriuo atveju nebūtų turėjęs lemiamos įtakos viso ieškovės pasiūlymo vertinimui.
Šiuo atžvilgiu, pirma, ieškovė tvirtina, kad minėtos informacijos žinojimas būtų pagerinęs būtent kokybinę jos pasiūlymo vertę iš esmės atsižvelgiant į pirmąjį sutarties sudarymo kriterijų (techninė vertė) (žr. šio sprendimo 117 punktą). Pirmosios instancijos teismas primena, kad pagal specifikacijų A tomo 3.3 punktą maksimalus galimų gauti už šį kriterijų taškų skaičius buvo 35 ir kad ieškovės pasiūlymui buvo suteikti 21,6 taško.
Antra, ieškovė tvirtina, kad ketvirtoji pastaba dėl antrojo sutarties sudarymo kriterijaus („Geras, bet bendras koncepcijų pavyzdžių ir programinės įrangos pakartotinio panaudojimo paminėjimas“) yra negatyvi ir kad taip yra dėl to, kad tuo metu jis neturėjo su CORDIS įgyvendinimu susijusios informacijos. Reikia pažymėti, kad šis teiginys yra perdaug neaiškus, nes iš specifikacijų B tomo 6.2.1 punkto ginčijamos sutarties atžvilgiu matyti, jog konkurso dalyviai turėjo tik apibūdinti su techniniu ir funkciniu CORDIS naujos sistemos vystymusi susijusius pagrindinius poreikius. Be to, reikia konstatuoti, kad minėta pastaba yra tik viena iš šešių pastabų, suformuluotų vertinant antrąjį sutarties sudarymo kriterijų, kuris gali būti maksimaliai įvertintas 25 taškais, iš kurių ieškovės pasiūlymui buvo skirta 14,8.
Šiuo atžvilgiu Pirmosios instancijos teismas pažymi, kad iš vertinimo komiteto ataskaitoje esančios lentelės matyti, jog formulė naudota tam, kad būtų nustatytas „labiausiai naudingas išlaidų ir veiksmingumo santykis“ specifikacijų A tomo 3.3 punkto prasme ir apskaičiuotas skirtingų pasiūlymų kokybės ir kainos santykis, buvo tokia:
Taikant minėtą formulę ieškovės pateiktam pasiūlymui, t. y. joje įrašant bendrą ieškovės pasiūlymo kainą (6095001,16 euro), taip pat, viena vertus, maksimalų galimų surinkti taškų skaičių už sutarties sudarymo kriterijų (35 taškai) ir, kita vertus, taškus, kuriuos ieškovės pasiūlymas iš tikrųjų gavo už kriterijus Nr. 2–4, t. y. atitinkamai 14,8, 12,8 ir 12,8 taško (žr. šio sprendimo 24 punktą), gaunamas toks santykis:
Atsižvelgiant į tai, kad konkursą laimėjęs dalyvis gavo 12,56 kokybės ir kainos santykį, skaičiavimas įrodo, jog net jeigu ieškovė būtų galėjusi nuo konkurso procedūros pradžios parengti savo pasiūlymą gerai žinodama techninę informaciją, kurios jai trūko arba kuri jai buvo perduota tik vėliau, ir net jeigu po to ji būtų gavusi maksimalų taškų skaičių už kokybinį kriterijų Nr. 1 (t. y. 35 taškus), jos pasiūlymo kokybės ir kainos santykis bet kuriuo atveju būtų buvęs mažesnis nei konkursą laimėjusio dalyvio, nes ieškovės pasiūlymo kaina buvo palyginti didelė.
Todėl Pirmosios instancijos teismas konstatuoja, kad aišku, jog Komisijos elgesys, nors ir kritikuotinas, bet kuriuo atveju galėjo šioje byloje turėti įtakos ginčijamos sutarties sudarymui su konkursą laimėjusiu dalyviu tik tuo atveju, jeigu ieškovės pasiūlymo kainai iš tikrųjų turėjo įtakos tai, jog techninė informacija buvo perduota per vėlai.
2) Dėl vėlavimo perduoti tam tikrą techninę informaciją įtakos ieškovės pasiūlymo kainai
Atsižvelgdamas į bendrą pavėluoto nagrinėjamos techninės informacijos perdavimo įtaką, Pirmosios instancijos teismas paprašė ieškovės įrodyti, kaip, jos nuomone, dėl ginčijamo Komisijos elgesio ieškovė atsidūrė mažiau palankesnėje situacijoje nustatydama savo pasiūlymo kainą.
Atsakydama į šį klausimą ieškovė pateikė naudojantis programine įranga „Cocomo 2“ atliktus skaičiavimus. Ši programinė įranga leidžia nustatyti pastangų, kurias reikia įdėti kuriant informatikos projektą, įvertinimą, išreikštą PM.
Šiuo atžvilgiu reikia konstatuoti, kad atsakovė neginčija skaičiavimo metodo, nes jis yra patikimas ir rinkoje plačiai paplitęs.
Atvirkščiai, neginčydama programinės įrangos „Cocomo 2“ patikimo pobūdžio, atsakovė tik ginčija tai, kaip ieškovė taikė šią įrangą. Taigi ji tik ginčija, pirma, PREC ir AEXP parametrams suteiktus įvertinimus, kurių pagrindu ieškovė grindė šiuos skaičiavimus, kad įrodytų, jog jos pasiūlymas būtų buvęs bent jau 30 % pigesnis, jeigu ji būtų gerai žinojusi visą trūkstamą ar per vėlai perduotą techninę informaciją nuo konkurso procedūros pradžios, ir, antra, rizikos veiksnio konkretų išskaidymą į keletą elementų, susijusių atitinkamai su duomenų bazėmis, programine įranga
Autonomy
, išeitiniu kodu ir su technine koncepcija bei dokumentacija susijusiomis specifikacijomis.
Dėl, pirma, šiems skaičiavimams ieškovės naudotų parametrų įvertinimo reikia konstatuoti, kad tiek, kiek atsakovės argumentais siekiama ginčyti minėtus įvertinimus, atsakovė nenagrinėjo priežasties, dėl kurios buvo atlikti šie skaičiavimai.
Iš tikrųjų skaičiavimais, atliktais naudojantis programine įranga „Cocomo 2“, nesiekiama tiesiogiai palyginti ieškovės ir konkursą laimėjusio dalyvio pasiūlymų. Atvirkščiai, jie parodo skirtumą tarp ieškovės realiai nurodytos kainos ir kainos, kurią ieškovė tikriausiai būtų galėjusi pasiūlyti, jei ji būtų gerai žinojusi visą trūkstamą ar pavėluotai perduotą techninę informaciją.
Šio
in abstracto
atlikto palyginimo tikslais ieškovė teisingai PREC ir AEXP parametrams suteikė „labai aukštą“ vertinimą tam, kad per PM apskaičiuotų pirmiausia pastangas, reikalingas hipotetiniam konkurso dalyvio, kuris turėjo visą atitinkamą techninę informaciją nuo konkurso procedūros pradžios, pasiūlymui.
Be to, dėl iš tikrųjų ieškovės pasiūlytos kainos apskaičiavimo parametrų reikia konstatuoti, kad net, kaip to reikalauja atsakovė, PREC ir AEXP parametrus įvertinus „nominaliai“, pagal standartinę programinės įrangos „Cocomo 2“ formulę atliktą skaičiavimą (žr. šio sprendimo 126 punktą) būtų gauta maždaug 19,8 PM vertė už ieškovės numatytą hipotetinį pasiūlymą. Taigi toks rezultatas rodo bent jau 22 % apskaičiuotų pastangų skirtumą tarp, pirma, pasiūlymo, kurį pateikė visą būtiną informaciją žinantis konkurso dalyvis, ir, antra, pasiūlymo, kurį pateikė nevisą informaciją turintis konkurso dalyvis.
Todėl reikia pažymėti, kad atsakovės prieštaravimai neužginčija ieškovės argumentų, kad jos pasiūlymo kaina stipriai išaugo dėl to, jog ji neturėjo tam tikros techninės informacijos arba ši informacija jai buvo perduota pavėluotai.
Antra, kalbant apie konkretų rizikos veiksnio išskaidymą į keletą elementų, atitinkamai susijusių su technine architektūra, CORDIS išeitiniu kodu ir programinės įrangos
Autonomy
įsigijimu (žr. šio sprendimo 122 punktą), Pirmosios instancijos teismas primena, kad reikia atsakyti į klausimą, ar tai, jog Komisija nevienodai vertino konkurso dalyvius, galėjo turėti reikšmingą poveikį ieškovės pasiūlymui. Kainos padidėjimo faktoriaus išskaidymas šiame kontekste neturi jokios reikšmės.
Iš tikrųjų ieškovės naudojantis programine įranga „Cocomo 2“ atlikti skaičiavimai pagrįsti iš esmės bendru ankstesnės versijos CORDIS duomenų įvertinimu (nuo „labai žemo“ iki „nominalaus“), išreikštu PREC ir AEXP parametrais, ir išskaidymas pagal skirtingą techninę informaciją neturi jokios reikšmės. Todėl reikia pažymėti, kad atsakovės požiūris šiuo atžvilgiu turi būti atmestas.
Pirmosios instancijos teismas taip pat primena, kad šis nagrinėjimas susijęs su procedūrinio pažeidimo, t. y. pavėluoto tam tikros pasiūlymų rengimui naudingos techninės informacijos perdavimo, poveikiu. Taigi, kaip buvo nuspręsta šio sprendimo 149 punkte, toks pažeidimas yra konkurso dalyvių lygių galimybių pažeidimas tiek, kiek nesant šio pažeidimo procedūra galėjo baigtis kitaip ieškovės atžvilgiu. Todėl nereikia nustatyti, kad ginčijama sutartis iš tikrųjų būtų buvusi sudaryta su ieškove. Pakanka, kad ieškovė įrodytų, jog nesant minėto pažeidimo ji būtų turėjusi galimybę užsitikrinti ginčijamą sutartį.
Taigi, atsižvelgdamas į programinės įrangos „Cocomo 2“ pagrindu atliktus skaičiavimus, Pirmosios instancijos teismas mano, kad įtikinamai nustatyta, jog tai, kad potencialūs konkurso dalyviai neturėjo informacijos, susijusios su CORDIS techninės architektūros ir išeitinio kodo dokumentacija, galėjo turėti reikšmingą neigiamą poveikį ieškovės pasiūlytai kainai, iš jos atimant galimybę sudaryti ginčijamą sutartį.
Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, reikia padaryti išvadą, kad Komisija pažeidė vienodo konkurso dalyvių vertinimo principą, visiems potencialiems konkurso dalyviams nuo konkurso procedūros pradžios neperdavusi su CORDIS technine architektūra ir išeitiniu kodu susijusios dokumentacijos, ir kad minėtas pažeidimas galėjo turėti įtakos ginčijamam sprendimui sudaryti sutartį.
Taigi reikia patenkinti antrą antrojo pagrindo dalį.
Todėl nenagrinėjant kitų ieškovės nurodytų pagrindų reikia panaikinti ginčijamą sprendimą dėl to, jog juo buvo pažeistas Direktyvos 92/50 3 straipsnio 2 dalyje ir įgyvendinimo taisyklių 126 straipsnyje įtvirtintas vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principas.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Procedūros reglamento 87 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jeigu laimėjusi šalis to prašė. Kadangi atsakovė pralaimėjo bylą, ji turi padengti bylinėjimosi išlaidas.

Remdamasis šiais motyvais,
PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMAS (trečioji kolegija)
nusprendžia:

1.
Panaikinti 2003 m. liepos 16 d. Komisijos sprendimą sudaryti sutartį, dėl kurios buvo paskelbtas konkursas ENTR/02/55 – CORDIS, 2 dalis.

2.
Priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.

Jaeger
Azizi
Cremona
Paskelbta 2008 m. kovo 12 d. viešame posėdyje Liuksemburge.
Kancleris
E. Coulon
Pirmininkas
M. Jaeger
Turinys

Teisinis pagrindas

Bylos aplinkybės

I — CORDIS

II — Nagrinėjamas konkursas, konkursą laimėjęs dalyvis ir ginčijamos sutarties sudarymas

Procesas ir šalių reikalavimai

Dėl teisės

I — Dėl ieškinio dėl panaikinimo apimties

II — Dėl prašymo panaikinti ginčijamą sprendimą

A — Nurodyti pagrindai

B — Dėl antrojo pagrindo, susijusio su vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo nesilaikymu

1. Dėl pirmos antrojo pagrindo dalies, susijusios su trijų mėnesių neatlygintino pasirengimo etapo reikalavimu

a) Šalių argumentai

b) Pirmosios instancijos teismo vertinimas

i) Pirminės pastabos

ii) Dėl tariamo vienodo požiūrio į konkurso dalyvius principo pažeidimo

1) Bendros pastabos

2) Reikalavimo atlikti neatlygintiną pasirengimo etapą diskriminacinis pobūdis

Bendros pastabos

Dėl neatsiejamos neatlygintino pasirengimo etapo naudos dabartiniam kontrahentui ir su juo subrangos sutartimi susijusiam konkurso dalyviui

Dėl su neatlygintino pasirengiamojo etapo reikalavimu neatsiejamai susijusios naudos panaikinimo klausimo

3) Dėl galimybės neleisti naujajam kontrahentui perimti paslaugų prieš pasibaigiant trijų mėnesių pasirengimo laikotarpiui

2. Dėl antros antrojo pagrindo dalies, susijusios su tuo, jog nuo konkurso procedūros pradžios visiems potencialiems konkurso dalyviams neperduota įvairios atitinkamos techninės informacijos

a) Šalių argumentai

i) Dėl galimybės susipažinti su informacija, susijusia su programinės įrangos
Autonomy
įsigijimu

ii) Dėl galimybės susipažinti su dokumentais, susijusiais su technine architektūra ir CORDIS išeitiniu kodu

iii) Dėl nežinojimo ar vėlyvo sužinojimo apie programinės įrangos
Autonomy
įsigijimą bei techninę architektūrą ir CORDIS išeitinį kodą poveikio ieškovės pasiūlymui

1) Dėl ginčijamo Komisijos elgesio poveikio ieškovės pasiūlymo kokybei

2) Dėl ginčijamo Komisijos elgesio poveikio ieškovės pasiūlymo kainai

b) Pirmosios instancijos teismo vertinimas

i) Pirminės pastabos

ii) Dėl tariamo nevienodo požiūrio, palyginti su konkursą laimėjusiu dalyviu, kalbant apie galimybę susipažinti su tam tikra technine informacija

1) Bendros pastabos

2) Dėl Komisijos pavėluoto tam tikros informacijos perdavimo

3) Dėl pareigos panaikinti konkursą laimėjusio dalyvio naudą

iii) Dėl per vėlai Komisijos pateiktos informacijos svarbumo pasiūlymui dėl ginčijamos sutarties

1) Dėl su programinės įrangos Autonomy įsigijimu susijusios informacijos svarbumo

2) Dėl dokumentuose apie CORDIS techninę architektūrą ir išeitinį kodą buvusios informacijos svarbumo

iv) Dėl Komisijos per vėlai perduotos informacijos svarbumo ieškovės pasiūlymui

1) Dėl vėlavimo perduoti tam tikrą techninę informaciją įtakos ieškovės pasiūlymo kokybei

2) Dėl vėlavimo perduoti tam tikrą techninę informaciją įtakos ieškovės pasiūlymo kainai

Dėl bylinėjimosi išlaidų
(
*1
)	Proceso kalba: anglų.