CELEX: 62009CJ0213
Uniune vamală
Regulamentul (CE) nr. 1719/2005
Tariful vamal comun
Recuperarea de taxe vamale la import
Import de produse alimentare transformate
Conserve de ciuperci
Subpoziția NC 2003 10 30
Perceperea unei sume suplimentare
Principiul proporționalității

Cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare privește validitatea Regulamentului (CE) nr. 1719/2005 al Comisiei din 27
octombrie 2005 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și
statistică și Tariful vamal comun (JO L 286, p. 1), în ceea ce privește suma suplimentară stabilită pentru importul, în afara
contingentelor tarifare, de mărfuri clasificate la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa menționată.
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între domnul Chabo, pe de o parte, și Hauptzollamt Hamburg‑Hafen, pe
de altă parte, cu privire la respingerea de către acesta din urmă a unei reclamații prin care se contestă plata sumelor suplimentare
pe care această administrație a solicitat‑o în temeiul Regulamentului nr. 1719/2005.

Cadrul juridic
În cadrul capitolului 20 din secțiunea IV din a doua parte a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din
23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 4,
p. 3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul nr. 1719/2005 (denumit în continuare „Regulamentul nr. 2658/87”), acesta
supune importul, în afara contingentelor tarifare, de ciuperci din genul
Agaricus
, altele decât cele conservate provizoriu, complet fierte, care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată,
perceperii unei taxe vamale convenționale
ad valorem
de 18,4 %, precum și a unei sume suplimentare, ca taxă vamală specifică, de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate
netă a produsului scurs.
În anexa 7 la secțiunea III din a treia parte a anexei I la regulamentul menționat, acesta prevede contingente tarifare comunitare
în cantitate de 62 660 de tone greutate a produsului scurs pentru ciuperci din genul
Agaricus
, în limita cărora importul de ciuperci care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată este supus
numai perceperii unei taxe vamale
ad valorem
de 23 %. Aceste contingente sunt împărțite între țările furnizoare, astfel încât cantitatea alocată altor țări decât Republica
Polonă este stabilită la 28 780 de tone greutate a produsului scurs.
Regulamentul (CE) nr. 1864/2004 al Comisiei din 26 octombrie 2004 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare
pentru conserve de ciuperci importate din țări terțe (JO L 325, p. 30), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE)
nr. 1995/2005 al Comisiei din 7 decembrie 2005 (JO L 320, p. 34, denumit în continuare „Regulamentul nr. 1864/2004”), instituie
contingente tarifare comunitare pentru conserve de ciuperci din genul
Agaricus
, în limita cărora importul de conserve de ciuperci care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată
este, în principiu, supus numai perceperii unei taxe vamale
ad valorem
de 23 %. Din anexa I la acest regulament reiese că, începând cu 1 ianuarie 2006, aceste contingente privesc o cantitate totală
de 30 702,5 tone greutate netă după scurgere, din care 23 750 de tone sunt alocate Republicii Populare Chineze.
Perceperea taxelor menționate și deschiderea contingentelor menționate constituie o transpunere în dreptul Uniunii a angajamentelor
internaționale asumate de Uniunea Europeană în ceea ce privește importul mărfurilor respective. Acestea sunt în mod expres
transcrise în lista comunitară CXL de concesii și angajamente, care face parte integrantă din Acordul General pentru Tarife
și Comerț din 1994 (denumit în continuare „GATT 1994”), care este inclus în anexa 1A la Acordul de instituire a Organizației
Mondiale a Comerțului (OMC), semnat la Marrakech la 15 aprilie 1994 și aprobat prin Decizia 94/800/CE a Consiliului din 22
decembrie 1994 privind încheierea, în numele Comunității Europene, referitor la domeniile de competența sa, a acordurilor
obținute în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay (1986-1994) (JO L 336, p. 1, Ediție specială, 11/vol. 10,
p. 3).
În anexa 1A menționată este inclus de asemenea Acordul privind agricultura (JO 1994, L 336, p. 22, Ediție specială, 11/vol. 10,
p. 28), al cărui articol 4, intitulat „Accesul pe piață”, prevede:
„(1)      Concesiile privind accesul pe piață conținute în listele membrilor se referă la consolidări și reduceri de tarife și la alte
angajamente privind accesul pe piață, specificate în aceste liste.
(2)      Membrii nu trebuie să mențină măsuri de tipul celor care au trebuit să fie transformate în taxe vamale propriu‑zise […], nici
nu recurg și nici nu revin la astfel de măsuri, cu excepția celor prevăzute în articolul 5 și în anexa 5.”
În această privință, nota de subsol 1, menționată la alineatul (2) al acestui articol, are următorul conținut:
„Aceste măsuri cuprind restricțiile cantitative la import, prelevările variabile la import, prețurile minime de import, regimurile
de import discreționare, măsurile netarifare menținute prin intermediul întreprinderilor comerciale de stat, autolimitările
la export și măsurile similare la frontieră, altele decât taxele vamale propriu‑zise, indiferent dacă aceste măsuri sunt sau
nu menținute cu titlu de derogări de la dispozițiile [Acordului General pentru Tarife și Comerț din 1947] de care beneficiază
anumite țări, dar nu și măsurile menținute în baza dispozițiilor referitoare la balanța de plăți sau în baza altor dispoziții
generale care nu se referă în mod special la agricultură ale GATT 1994 sau ale altor acorduri comerciale multilaterale cuprinse
în anexa 1A la [Acordul de instituire a OMC].”
Pe de altă parte, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005
de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (JO L 169, p. 1, Ediție specială, 11/vol. 41, p. 60), taxele
vamale
ad valorem
de 18,4 % aplicabile importului, în afara contingentelor tarifare, de ciuperci care se încadrează la subpoziția 2003 10 30
din Nomenclatura combinată, incluse în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87 și care provin din Republica Populară Chineză se
reduc cu la 14,9 %. Cu toate acestea, conform alineatului (5) al acestui articol, suma suplimentară de 222 de euro pentru
100 de kilograme greutate netă a produsului scurs care trebuie, dacă este cazul, să fie percepută în ceea ce privește un astfel
de import nu face obiectul unei reduceri.

Acțiunea principală și întrebarea preliminară
La 6 martie 2006, domnul Chabo a solicitat punerea în liberă circulație a 1 000 de cutii cu conserve de ciuperci importate,
în afara contingentelor tarifare, din Republica Populară Chineză. Întrucât acesta a declarat că mărfurile respective se încadrau
la subpoziția 2003 90 00 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87, vămuirea s‑a făcut prin
aplicarea numai a unei taxe vamale preferențiale de 14,9 %, conform anexei menționate coroborate cu articolul 7 alineatul
(2) din Regulamentul nr. 980/2005.
În urma unei expertize de clasificare a mărfurilor, s‑a constatat că respectivele conserve se încadrau, în realitate, la subpoziția
2003 10 30 din Nomenclatura combinată. În consecință, prin decizia de impunere din 21 februarie 2007, Hauptzollamt Hamburg‑Hafen
a impus recuperarea ulterioară a taxelor vamale la import în valoare totală de 27 507, 13 euro, prin aplicarea unei cote a
taxei vamale preferențiale de 14,9 %, la care se adaugă perceperea unei sume suplimentare de 222 de euro pe 100 de kilograme
greutate netă a produsului scurs, conform anexei I la Regulamentul nr. 2658/87 coroborată cu articolul 7 alineatele (2) și
(5) din Regulamentul nr. 980/2005.
La 5 martie 2007, domnul Chabo a introdus o reclamație împotriva acestei decizii, care a fost respinsă prin decizia din 7
decembrie 2007.
La 9 ianuarie 2008, domnul Chabo a introdus o acțiune în anulare împotriva acestei decizii la Finanzgericht Hamburg. Acesta
consideră că impunerea de taxe vamale la import prevăzută în decizia menționată este nelegală, în special întrucât valoarea
stabilită echivalează cu o interdicție de import. Hauptzollamt Hamburg‑Hafen susține că valoarea amintită se bazează pe tariful
vamal comun aplicabil mărfurilor care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa
I la Regulamentul nr. 2658/87 și că este vorba despre taxe vamale normale care nu reprezintă o interdicție de import, ci constituie
mai degrabă o protecție tarifară legitimă.
În această privință, Finanzgericht Hamburg a constatat mai întâi că respectivele conserve de ciuperci se încadrează la subpoziția
2003 10 30 din Nomenclatura combinată, din moment ce este vorba, în fapt, despre ciuperci din genul
Agaricus
, altele decât cele conservate provizoriu, complet fierte.
Făcând trimitere ulterior la Hotărârea din 16 octombrie 1991, Wünsche (C‑26/90, Rec., p. I‑4961), și la Hotărârea din 4 iulie
1996, Pietsch (C‑296/94, Rec., p. I‑3409), în care Curtea a considerat contrar principiului proporționalității nivelul sumei
suplimentare care, la momentul respectiv, era aplicabil importului de conserve de ciuperci cultivate sau de scoarță în temeiul
reglementării referitoare la organizarea comună a piețelor în sectorul produselor transformate pe bază de fructe și de legume,
Finanzgericht Hamburg a exprimat îndoieli în ceea ce privește validitatea valorii de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate
netă a produsului scurs, stabilită la importul efectuat în afara contingentelor tarifare al mărfurilor clasificate la subpoziția
2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87.
Considerând, în sfârșit, că soluționarea acțiunii principale depindea de aspectul dacă acea cotă a taxei vamale preferențiale
de 14,9 %, la care se adaugă un supliment de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, era validă
și, prin urmare, putea să fie aplicată în acțiunea principală, Finanzgericht Hamburg a hotărât să suspende judecarea cauzei
și să adreseze Curții următoarea întrebare preliminară:
„Suma suplimentară de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă de produs, rezultată din rata taxei aplicabile țărilor
terțe și din cea preferențială, prelevată la importul de conserve de ciuperci din genul
Agaricus
(poziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată) este nulă întrucât este contrară principiului proporționalității?”

Cu privire la întrebarea preliminară
Prin intermediul întrebării formulate, instanța de trimitere solicită, în esență, să se stabilească dacă valoarea taxei vamale
specifice de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, aplicabilă în temeiul Regulamentului nr. 1719/2005,
prelevată asupra importurilor de conserve de ciuperci din genul
Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată efectuate în afara contingentului deschis prin Regulamentul
nr. 1864/2004, este valabilă din punctul de vedere al principiului proporționalității.
În ceea ce privește controlul jurisdicțional al condițiilor de punere în aplicare a principiului proporționalității, având
în vedere larga putere de apreciere de care dispune legiuitorul Uniunii în domenii precum cele din speță, care implică din
partea sa alegeri de natură politică, economică și socială și în care acesta este chemat să efectueze aprecieri complexe,
numai caracterul vădit disproporționat al unei măsuri adoptate în aceste domenii, în raport cu obiectivele pe care instituțiile
competente înțeleg să le urmărească, poate afecta legalitatea unei astfel de măsuri (a se vedea Hotărârea din 6 decembrie
2005, ABNA și alții, C‑453/03, C‑11/04, C‑12/04 și C‑194/04, Rec., p. I‑10423, punctul 69, precum și Hotărârea din 12 ianuarie
2006, Agrarproduktion Staebelow, C‑504/04, Rec., p. I‑679, punctul 36).
Prin urmare, este necesar mai întâi să fie identificate obiectivele urmărite de reglementarea în cauză pentru a determina
ulterior dacă valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală nu este în mod vădit disproporționată pentru
atingerea acestor obiective.
De la început, trebuie să se sublinieze că reglementarea în cauză este compusă din mai multe instrumente juridice interdependente
care formează un sistem global aplicabil importurilor de conserve de ciuperci din genul
Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată. Valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea
principală nu constituie astfel decât un element inerent și indisociabil al acestui sistem.
Astfel, sistemul menționat se prezintă ca fiind rezultatul unei interacțiuni între anexa I la Regulamentul nr. 2658/87, precum
și Regulamentul nr. 980/2005, care instituie Tariful vamal comun și, respectiv, schema de preferințe tarifare generalizate,
pe de o parte, și Regulamentul nr. 1864/2004, care reglementează contingentul tarifar, pe de altă parte. Taxele vamale convenționale
și specifice, astfel cum rezultă din aplicarea articolului 7 alineatele (2) și (5) din Regulamentul nr. 980/2005, nu sunt
prelevate, în temeiul acestei anexe, asupra respectivelor importuri de conserve decât în cazul în care acestea sunt efectuate
în afara contingentului tarifar deschis prin Regulamentul nr. 1864/2004.
În special, pe de o parte, astfel cum aceasta reiese mai ales din temeiul juridic pentru adoptarea lor, anexa I la Regulamentul
nr. 2658/87 și Regulamentul nr. 980/2005 se încadrează în domeniul politicii comerciale comune a Uniunii și, prin urmare,
urmăresc obiective proprii acestui domeniu.
Astfel, valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală cuprinse în anexa menționată constituie transpunerea
fidelă în dreptul Uniunii a angajamentelor internaționale subscrise de aceasta în cadrul OMC. Această valoare corespunde,
în realitate, valorii maxime autorizate pe care Uniunea a acceptat‑o în lista de concesii și de angajamente, anexată la GATT
1994. Această listă răspunde, în plus, obiectivului de ameliorare a accesului la piețele agricole ale membrilor organizației
menționate urmărit prin Acordul privind agricultura și, în special, obiectivului urmărit prin articolul 4 din acest acord,
care urmărește, prin intermediul unui proces de tarifare, să organizeze acest acces în mod mai transparent și mai previzibil,
impunând transformarea tuturor măsurilor comerciale netarifare la frontieră în sectorul agricol, interzise de la momentul
respectiv, în taxe vamale consolidate.
Pe de altă parte, astfel cum aceasta rezultă de asemenea din temeiul juridic pentru adoptarea sa, Regulamentul nr. 1864/2004,
care instituie contingente tarifare de conserve de ciuperci importate din țări terțe, se încadrează în domeniul politicii
agricole comune și, prin urmare, urmărește obiective proprii acestui domeniu legate de organizarea pieței comune respective.
Acest regulament urmărește, astfel cum reiese în special din considerentul (10) al acestuia, să asigure în continuare aprovizionarea
corespunzătoare a pieței Uniunii cu produsele în cauză la prețuri stabile, reducându‑se totodată la minimum denaturările inutile
ale pieței sub forma unor fluctuații importante de preț, precum și efectele negative pentru producătorii Uniunii, cauzate
sau care pot fi cauzate de importuri excesive ale produselor menționate care provin din țări terțe.
În plus, Regulamentul nr. 1864/2004 răspunde de asemenea unor obiective de politică comercială comună în măsura în care, astfel
cum reiese din considerentul (1) al acestuia, transpune în dreptul Uniunii angajamentele internaționale, subscrise de aceasta
în urma Acordului privind agricultura și transcrise în lista comunitară CXL de concesii și de angajamente, de a deschide,
în anumite condiții și începând cu 1 iulie 1995, contingente tarifare comunitare pentru conservele de ciuperci din genul
Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată. Aceste angajamente sunt, pe de altă parte, luate
în considerare în anexa 7 la secțiunea III din a treia parte a anexei I la Regulamentul nr. 2658/87.
Astfel cum reiese din considerentul (9) al acestuia, Regulamentul nr. 1864/2004 urmărește, în plus, să definească modalitățile
care garantează supunerea cantităților care depășesc contingentele tarifare perceperii taxei complete stabilite în Tariful
vamal comun. Reiese că și valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală, aplicabilă importurilor acestor
conserve care provin din țări terțe efectuate în afara cantităților autorizate prin acest regulament, urmărește de asemenea
obiective de politică agricolă comună care constau în descurajarea din punct de vedere economic a acestor importuri și, astfel,
în evitarea distorsiunilor inutile ale pieței comunitare care rezultă din importuri excesive ale conservelor menționate.
În consecință, sistemul global menționat mai sus și, prin urmare, valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală
urmăresc obiective atât de politică comercială comună, cât și de politică agricolă comună.
În această privință, trebuie să se sublinieze că jurisprudența Curții în cauzele care au determinat pronunțarea Hotărârilor
citate anterior Wünsche și Pietsch, la care se referă instanța de trimitere în cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare,
privește în mod exclusiv măsuri de salvgardare adoptate, la momentul respectiv, în mod autonom de Uniune în temeiul reglementării
referitoare la organizarea comună a piețelor în sectorul produselor transformate pe bază de fructe și de legume care se încadrează
în domeniul politicii agricole comune. Aceste cauze priveau măsuri alese de Comisia Europeană dintr‑o gamă foarte largă de
măsuri tarifare și netarifare care pot atinge obiectivul de politică agricolă comună urmărit.
În schimb, impunerea unei taxe vamale, precum cea a cărei valoare face obiectul întrebării privind validitatea adresate de
instanța de trimitere, reprezintă singura măsură pe care instituțiile Uniunii o puteau adopta în privința importurilor de
mărfuri în cauză, conform angajamentelor internaționale subscrise de Uniune în cadrul OMC. Astfel, din articolul 4 din Acordul
privind agricultura reiese că toate barierele comerciale netarifare în sectorul agricol trebuie eliminate și transformate
în taxe vamale, cotele minime ale acestora din urmă fiind stabilite în listele de concesii ale membrilor OMC.
Or, jurisprudența menționată mai sus nu ia deloc în considerare obiectivele de politică comercială comună proprii reglementării
în cauză în acțiunea principală ce rezultă din situația consecutivă angajamentelor internaționale subscrise de Uniune în cadrul
negocierilor multilaterale ale Rundei Uruguay în care tariful vamal comun este singura măsură disponibilă pentru protejarea
pieței comunitare în acest sector față de importurile provenite din țări terțe. Rezultă că, ținând seama de cadrul juridic
al acțiunii principale, această jurisprudență nu poate fi pertinentă în ceea ce privește examinarea prezentei întrebări privind
validitatea.
În speță, pentru a aprecia validitatea valorii taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală, trebuie să se examineze
dacă aceasta constituie o măsură vădit disproporționată pentru atingerea obiectivelor reglementării în cauză.
Ținând seama de complexitatea inerentă determinării, în prealabil, în contextul negocierilor în cadrul OMC, a nivelului taxei
vamale specifice începând cu care aceste importuri devin mai puțin avantajoase din punct de vedere economic, nu se poate susține
că instituțiile Uniunii în cauză au depășit limitele largii lor puteri de apreciere în domeniu prin stabilirea valorii taxei
vamale maxime a Uniunii la 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs. Această valoare nu poate,
prin urmare, să fie considerată ca fiind vădit disproporționată.
În același mod, ținând seama de cadrul juridic al acțiunii principale, din faptul că valoarea taxei vamale specifice contestate
în acțiunea principală ar avea drept efect lipsirea importurilor realizate în afara contingentelor tarifare de orice perspectivă
de rentabilitate economică, nu se poate deduce că această valoare este vădit disproporționată în raport cu obiectivele urmărite.
Astfel, în ceea ce privește argumentul reclamantului din acțiunea principală potrivit căruia nivelul taxei vamale specifice
contestat în acțiunea principală împiedică vânzarea de ciuperci care provin din Republica Populară Chineză în Uniune, ținând
seama de costul de producție al acestora, trebuie să se sublinieze că, în conformitate cu principiul națiunii celei mai favorizate
instituit la articolul 1 din GATT 1994, nu este permisă stabilirea taxei vamale specifice la un nivel de fiecare dată diferit
în privința fiecărui membru al OMC. Astfel, acest argument întemeiat pe costul de producție al ciupercilor care provin dintr‑un
singur stat membru al OMC, în speță Republica Populară Chineză, nu poate demonstra că legiuitorul Uniunii a depășit larga
sa putere de apreciere stabilind valoarea taxei vamale specifice la 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului
scurs, care este aplicabilă importurilor efectuate în afara contingentelor tarifare care provin din toate statele membre ale
OMC.
Având în vedere toate considerațiile care precedă, examinarea întrebării adresate nu a evidențiat niciun element de natură
să afecteze validitatea valorii taxei vamale specifice de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs,
aplicabilă în temeiul Regulamentului nr. 1719/2005, prelevată asupra importurilor de conserve de ciuperci din genul
Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată efectuate în afara contingentului deschis prin Regulamentul
nr. 1864/2004.

Cu privire la cheltuielile de judecată
Întrucât, în privința părților din acțiunea principală, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere,
este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta
observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a treia) declară:
Examinarea întrebării adresate nu a evidențiat niciun element de natură să afecteze validitatea valorii taxei vamale specifice
de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, aplicabilă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1719/2005
al Comisiei din 27 octombrie 2005 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura
tarifară și statistică și Tariful vamal comun, prelevată asupra importurilor de conserve de ciuperci din genul
Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa menționată, efectuate în afara contingentului
deschis prin Regulamentul (CE) nr. 1864/2004 al Comisiei din 26 octombrie 2004 privind deschiderea și gestionarea contingentelor
tarifare pentru conserve de ciuperci importate din țări terțe, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1995/2005
al Comisiei din 7 decembrie 2005.
Semnături
*
Limba de procedură: germana.