CELEX: 62008TJ0153
(Průmyslový) vzor Společenství
Řízení o prohlášení neplatnosti
Zapsaný (průmyslový) vzor Společenství představující komunikační zařízení
Starší mezinárodní (průmyslový) vzor
Důvod neplatnosti
Nedostatek individuální povahy
Neexistence odlišného celkového dojmu
Informovaný uživatel
Stupeň volnosti původce
Důkaz o zpřístupnění staršího (průmyslového) vzoru veřejnosti
Článek 4 odst. 1, čl. 6 odst. 1 písm. b) a odst. 2, čl. 7 odst. 1 a čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 6/2002

Skutečnosti předcházející sporu
Žalobkyně, společnost Shenzhen Taiden Industrial Co. Ltd, je majitelkou (průmyslového) vzoru Společenství zapsaného pod číslem 214/903-0001 a přihlášeného dne 11. srpna 2004, pro který jako den vzniku práva přednosti uplatnila 22. duben 2004 [dále jen „zpochybněný (průmyslový) vzor“]. Zpochybněný (průmyslový) vzor, který je určen k použití pro „komunikační zařízení“, je vyobrazen následovně:
1.1
1.2
1.3
1.4
1.5
1.6
1.7
Dne 2. září 2005 podala vedlejší účastnice řízení, společnost Bosch Security Systems BV, u Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM) návrh na prohlášení neplatnosti zpochybněného (průmyslového) vzoru, založený na čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o (průmyslových) vzorech Společenství (
Úř. věst. 2002, L 3, s. 1
; Zvl. vyd. 13/27, s. 142). V návrhu na prohlášení neplatnosti vedlejší účastnice řízení uvedla, že zpochybněný (průmyslový) vzor není nový a postrádá individuální povahu ve smyslu článku 4 nařízení č. 6/2002 ve spojení s články 5 a 6 téhož nařízení.
Na podporu svého návrhu na prohlášení neplatnosti vedlejší účastnice řízení uplatnila mezinárodní (průmyslový) vzor zapsaný dne 17. května 2000 pod číslem DM/055655, který byl zpřístupněn veřejnosti svým zveřejněním ve
Věstníku Světové organizace duševního vlastnictví
(WIPO) dne 31. května 2001 a byl určen pro „jednotky určené pro konferenční systémy“ [dále jen „mezinárodní (průmyslový) vzor“]. Mezinárodní (průmyslový) vzor je vyobrazen následovně:
Vedlejší účastnice řízení rovněž předložila brožuru, výňatky z tisku, jakož i reklamní materiály z let 2000 a 2001, znázorňující (průmyslový) vzor konferenční jednotky [dále jen „(průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4“], který je podle ní totožný s mezinárodním (průmyslovým) vzorem. Vedlejší účastnice řízení předložila mezi jiným i následující pohledy na (průmyslový) vzor:
Rozhodnutím ze dne 15. září 2006 zrušovací oddělení OHIM návrh na prohlášení neplatnosti zamítlo.
Dne 6. listopadu 2006 podala vedlejší účastnice řízení proti rozhodnutí zrušovacího oddělení u OHIM odvolání na základě článků 55 až 60 nařízení č. 6/2002.
Rozhodnutím ze dne 11. února 2008 (dále jen „napadené rozhodnutí“) třetí odvolací senát OHIM odvolání vyhověl. V rámci srovnání mezi jednak zpochybněným (průmyslovým) vzorem a jednak mezinárodním (průmyslovým) vzorem ve spojení se dvěma pohledy na (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 měl odvolací senát nejprve za to, že zpochybněný (průmyslový) vzor je nový, jelikož dotčené (průmyslové) vzory nejsou totožné a odlišnosti mezi nimi nejsou bezvýznamné. Následně však s odkazem na relativně vysoký stupeň volnosti při vývoji (průmyslového) vzoru určeného ke ztělesnění v konferenční jednotce dospěl k závěru, že rozdíly mezi dotčenými (průmyslovými) vzory nejsou dostatečně rozeznatelné k tomu, aby u informovaného uživatele vyvolaly odlišný celkový dojem. V důsledku toho odvolací senát dospěl k závěru, že zpochybněný (průmyslový) vzor postrádá individuální povahu.
Návrhová žádání účastníků řízení
Žalobkyně navrhuje, aby Tribunál:
—
zrušil napadené rozhodnutí;
—
uložil OHIM náhradu nákladů řízení, včetně nákladů řízení, které žalobkyni vznikly v rámci řízení před odvolacím senátem.
OHIM navrhuje, aby Tribunál:
—
zamítl žalobu;
—
uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení.
Vedlejší účastnice řízení navrhuje, aby Tribunál:
—
zamítl žalobu;
—
potvrdil napadené rozhodnutí;
—
uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení, včetně nákladů řízení, které vedlejší účastnici řízení vznikly před odvolacím senátem a před zrušovacím oddělením.
Na jednání vedlejší účastnice řízení vzala zpět svůj druhý bod návrhových žádání, jakož i svůj třetí bod návrhových žádání v rozsahu, v němž se týká nákladů vzniklých před zrušovacím oddělením.
Právní otázky
Žalobkyně uplatňuje dva žalobní důvody, přičemž první z nich vychází z porušení čl. 63 odst. 1 nařízení č. 6/2002 a druhý z porušení čl. 4 odst. 1 a článku 6 téhož nařízení.
K prvnímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení čl. 63 odst. 1 nařízení č. 6/2002
Argumenty účastníků řízení
Podle žalobkyně odvolací senát porušil čl. 63 odst. 1 nařízení č. 6/2002, jelikož přihlédl ke skutečnostem, které vedlejší účastnice řízení neprokázala. Jednak vedlejší účastnice řízení neprokázala zpřístupnění brožury a ostatních dokumentů, ve kterých byl znázorněn (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4, jelikož nepředložila důkazy, které by prokazovaly jejich datum zveřejnění a osoby, jimž byly určeny. Dále pak vedlejší účastnice řízení neprokázala, že (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 je totožný s mezinárodním (průmyslovým) vzorem, a v důsledku toho neprokázala existenci jediného staršího (průmyslového) vzoru. Přitom však některá ztvárnění (průmyslového) vzoru vyobrazeného v bodě 4 ukazují konferenční jednotku s odklopeným reproduktorem, ačkoliv mezinárodní (průmyslový) vzor žádné srovnatelné ztvárnění neobsahuje.
OHIM a vedlejší účastnice řízení argumenty žalobkyně zpochybňují.
Závěry Tribunálu
Podle znění žaloby vychází první žalobní důvod z porušení čl. 63 odst. 1 nařízení č. 6/2002, podle něhož se v řízení týkajícím se prohlášení neplatnosti OHIM při zkoumání omezí na skutečnosti, důvody a návrhy přednesené účastníky a na požadovanou nápravu.
Žalobkyně však v podstatě uplatňuje nedostatečnost důkazů týkajících se toho, co vedlejší účastnice řízení předkládá jako jediný starší (průmyslový) vzor. Je tak třeba mít za to, že se první žalobní důvod skládá ze dvou žalobních bodů, které ve skutečnosti vycházejí jednak z porušení čl. 6 odst. 1 a čl. 7 odst. 1 nařízení č. 62002, pokud jde o zpřístupnění (průmyslového) vzoru vyobrazeného v bodě 4 veřejnosti, a jednak z porušení čl. 6 odst. 1 téhož nařízení, pokud jde o to, že odvolací senát (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 ztotožnil s mezinárodním (průmyslovým) vzorem.
– Ke zpřístupnění (průmyslového) vzoru vyobrazeného v bodě 4 veřejnosti
Podle čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení č. 6/2002 má zapsaný (průmyslový) vzor Společenství individuální povahu, pokud se celkový dojem, který vyvolá u informovaného uživatele, liší od celkového dojmu vyvolaného u tohoto uživatele (průmyslovým) vzorem, který byl zpřístupněn veřejnosti přede dnem podání přihlášky k zápisu nebo, bylo-li uplatněno právo přednosti, přede dnem vzniku práva přednosti.
Článek 7 odst. 1 nařízení č. 6/2002 stanoví, že (průmyslový) vzor je považován za zpřístupněný veřejnosti, pokud byl na základě zápisu zveřejněn nebo jinak oznámen, vystavován, obchodně použit nebo jiným způsobem uveden ve veřejnou známost přede dnem uvedeným v čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení č. 6/2002 s výjimkou případů, kdy tyto skutečnosti nemohly vejít ve známost v odborných kruzích činných v rámci Evropské unie a specializovaných v daném oboru během obvyklých obchodních činností.
V projednávané věci je třeba přezkoumat, zda z důkazů předložených před OHIM vyplývá, že (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 byl veřejnosti zpřístupněn před 22. dubnem 2004, tedy přede dnem vzniku práva přednosti, který žalobkyně uplatnila pro zpochybněný (průmyslový) vzor.
V tomto ohledu z výňatku ze španělského specializovaného časopisu
El Instalador de Telecomunicación
, který vedlejší účastnice řízení předložila před zrušovacím oddělením, vyplývá, že konferenční jednotka nazvaná „Concentus“, jejíž vnější vzhled odpovídá vnějšímu vzhledu (průmyslového) vzoru vyobrazeného v bodě 4, byla představena veřejnosti na veletrhu Matelec, který se konal v Madridu v roce 2000. Ostatní reklamní materiály a výňatky z tisku, které vedlejší účastnice řízení předložila zrušovacímu oddělení, odkazují na konferenční jednotku s týmž názvem a obsahují fotografie, které, ač byly pořízeny z různých úhlů a v různých úrovních detailu, odpovídají konferenční jednotce vyobrazené ve výňatku z časopisu
El Instalador de Telecomunicación
.
Za těchto okolností je třeba mít za to, že vedlejší účastnice řízení před OHIM prokázala, že (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 byl zpřístupněn od roku 2000 během obchodního veletrhu i ve specializovaném tisku. Odborné kruhy z oboru konferenčních jednotek působící v Unii přitom v rámci obvyklých obchodních činností sledují veletrhy a specializované časopisy v tomto oboru.
Je tudíž třeba dospět k závěru, že vedlejší účastnice řízení před OHIM prokázala, že (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 byl veřejnosti zpřístupněn před 22. dubnem 2004, tedy přede dnem vzniku práva přednosti uplatňovaným pro zpochybněný (průmyslový) vzor. (Průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 tudíž odvolací senát mohl zohlednit a projednávaný žalobní bod tedy musí být zamítnut.
– Ke ztotožnění (průmyslového) vzoru vyobrazeného v bodě 4 s mezinárodním (průmyslovým) vzorem
Jelikož čl. 6 odst. 1 nařízení č. 6/2002 odkazuje na odlišné celkové dojmy vyvolané dotčenými (průmyslovými) vzory, přezkum individuální povahy (průmyslového) vzoru Společenství nelze provádět s ohledem na specifické prvky jednotlivých starších (průmyslových) vzorů.
Proto je třeba provést srovnání mezi celkovým dojmem vyvolaným zpochybněným (průmyslovým) vzorem Společenství a celkovým dojmem vyvolaným každým ze starších (průmyslových) vzorů, kterých se osoba navrhující prohlášení neplatnosti platně dovolala.
Povinnost provést srovnání mezi celkovými dojmy vyvolanými dotčenými (průmyslovými) vzory nevylučuje, aby jako ztvárnění téhož staršího (průmyslového) vzoru byly zohledněny prvky, které byly zpřístupněny veřejnosti různými způsoby, zvláště zveřejněním zápisu a tím, že byl výrobek, v němž je zapsaný (průmyslový) vzor ztělesněn, představen veřejnosti. Cílem zápisu (průmyslového) vzoru je totiž získat výlučné právo zejména na výrobu a uvádění výrobku, v němž je (průmyslový) vzor ztělesněn, na trh, což znamená, že ztvárnění uvedená v přihlášce k zápisu jsou zpravidla úzce spojena se vzhledem výrobku uvedeného na trh.
Za těchto okolností je třeba ověřit, zda v projednávaném případě mezinárodní (průmyslový) vzor a (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4, jak je vedlejší účastnice řízení uplatnila před OHIM, představují skutečně ztvárnění téhož staršího (průmyslového) vzoru.
V tomto ohledu přezkum jednotlivých pohledů na mezinárodní (průmyslový) vzor a (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4, předložených před OHIM, neodhaluje skutečnosti nasvědčující tomu, že se oba (průmyslové) vzory liší, pokud jde o vzhled prezentovaného výrobku. Třebaže je v této souvislosti pravda, že ztvárnění mezinárodního (průmyslového) vzoru neobsahují pohled na přístroj s odklopeným krytem a že jednotlivé pohledy na (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 vesměs znázorňují přístroj v posledně uvedeném stavu, nic to nemění na tom, že přítomnost kloubového krytu – který tedy může být odklopen – vyplývá z pohledů 1.1 a 1.6 na mezinárodní (průmyslový) vzor.
Ačkoli tedy (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 v porovnání s mezinárodním (průmyslovým) vzorem obsahuje dodatečné prvky, pokud jde o vnitřek krytu a vrchní plochu těla přístroje, kterou tento kryt zakrývá, zahrnuje všechny aspekty vzhledu mezinárodního (průmyslového) vzoru.
Krom toho se žalobkyně omezuje na to, že důkaz o totožnosti mezi mezinárodním (průmyslovým) vzorem a (průmyslovým) vzorem vyobrazeným v bodě 4 obecně zpochybňuje, aniž by předložila buď argumenty vztahující se ke specifickým rysům, které je odlišují, anebo jiné skutkové poznatky nasvědčující tomu, že se ve skutečnosti nejedná o dvě ztvárnění jednoho a téhož (průmyslového) vzoru.
Za těchto okolností je třeba dospět k závěru, že odvolací senát mohl mít právem za to, že mezinárodní (průmyslový) vzor a (průmyslový) vzor vyobrazený v bodě 4 představují různá ztvárnění téhož staršího (průmyslového) vzoru [dále jen „starší (průmyslový) vzor“].
V důsledku toho je třeba zamítnout projednávaný žalobní bod, a tudíž i první žalobní důvod v plném rozsahu.
Ke druhému žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení čl. 4 odst. 1 a článku 6 nařízení č. 6/2002
Argumenty účastníků řízení
Žalobkyně uvádí, že odvolací senát porušil čl. 4 odst. 1 a článek 6 nařízení č. 6/2002, když měl za to, že zpochybněný (průmyslový) vzor postrádá individuální povahu s ohledem na celkový dojem, který vyvolává u informovaného uživatele.
Zaprvé je totiž volnost původce (průmyslového) vzoru v oblasti zařízení spadajících do oblasti informačních technologií omezena funkčností těchto přístrojů, jakož i obecným trendem upřednostňujícím ploché a obdélníkové přístroje menší velikosti, které často obsahují kloubové sklopné prvky.
Informovaný uživatel, který je s dotčenými výrobky obeznámen, přitom uvedená omezení zná. V celkovém dojmu vyvolaném (průmyslovým) vzorem tedy věnuje větší pozornost estetickým, arbitrárním či nestandardním prvkům než prvkům funkčním.
Zadruhé vzhledem k omezením a trendu, kterým podléhá konfigurace konferenční jednotky, není celkový dojem vyvolaný zpochybněným (průmyslovým) vzorem určen její základní konfigurací či detaily týkajícími se funkčních prvků. Při posouzení informovaného uživatele je tak zpochybněný (průmyslový) vzor charakterizován estetickým hlediskem, konkrétně nejprve asymetrickým vzhledem vyvolávaným kombinací kloubového sklopného reproduktoru na pravé straně a malého panelu na levé straně, dále pak ozdobou ve formě stylizovaného orla na krytu kloubového sklopného reproduktoru na vrchní části přístroje a konečně pojetím hlavy mikrofonu a základny pro „husí krk“ mikrofonu.
Zatřetí, pokud jde o srovnání mezi zpochybněným (průmyslovým) vzorem a starším (průmyslovým) vzorem, odvolací senát vycházel z podobností, které jsou dány funkčními nebo technickými hledisky, a nikoli z celkového dojmu, ve kterém mají prvky s estetickým dopadem větší význam. Dotčené (průmyslové) vzory se přitom odlišují právě pokud jde o takové prvky, jelikož starší (průmyslový) vzor se vyznačuje symetrickým uspořádáním jednotlivých prvků a není ozdoben stylizovaným orlem na vrchní části.
Stejně tak se dotčené (průmyslové) vzory odlišují, pokud jde o několik detailů, které mají v celkovém dojmu určitý význam. Tyto odlišnosti se týkají tvaru ventilačních otvorů reproduktoru, mikrofonu, „husího krku“ mikrofonu, bočních částí těla konferenční jednotky a její zadní části.
Žalobkyně dodává, že to, že obě konferenční jednotky mají kloubový sklopný reproduktor, který může být odklopen, je čistě funkčním rysem, který se vyskytuje v řadě přístrojů z odvětví informačních technologií, jako jsou počítače nebo mobilní telefony. Stejně tak musí být mikrofon umístěn na levé straně, aby nebránil odklopení reproduktoru a aby byla zohledněna skutečnost, že většinu uživatelů tvoří praváci. Z téhož důvodu musí být čtečka karet umístěna v pravé přední části.
Krom toho není relevantní argument, podle něhož nejsou rozdíly mezi kryty viditelné, jsou-li kryty odklopeny. Týká se totiž pouze jednoho ze sedmi pohledů na zpochybněný (průmyslový) vzor, a nevychází tedy z celkového dojmu, který zpochybněný (průmyslový) vzor vyvolává. Mimoto je dotčená ozdoba viditelná, i když je kryt odklopen, jelikož není zakryta žádným jiným prvkem v zadní části přístroje.
OHIM a vedlejší účastnice řízení argumenty žalobkyně zpochybňují.
Závěry Tribunálu
Podle čl. 4 odst. 1 nařízení č. 6/2002 je (průmyslový) vzor chráněn právem k (průmyslovému) vzoru, pokud je nový a má individuální povahu.
Jak již bylo připomenuto, z čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení č. 6/2002 vyplývá, že zapsaný (průmyslový) vzor Společenství má individuální povahu, pokud se celkový dojem, který vyvolá u informovaného uživatele, liší od celkového dojmu vyvolaného u tohoto uživatele (průmyslovým) vzorem, který byl zpřístupněn veřejnosti přede dnem podání přihlášky k zápisu nebo, bylo-li uplatněno právo přednosti, přede dnem vzniku práva přednosti. Článek 6 odst. 2 nařízení č. 6/2002 krom toho stanoví, že při posuzování individuální povahy se bere v úvahu míra volnosti původce vzoru při vývoji (průmyslového) vzoru.
Ze čtrnáctého bodu odůvodnění nařízení č. 6/2002 konečně vyplývá, že při posouzení, zda má (průmyslový) vzor individuální povahu, je třeba přihlížet k povaze výrobku, pro který je (průmyslový) vzor použit nebo v němž je ztělesněn, a zvláště pak k průmyslovému odvětví, do něhož spadá.
Jak v projednávané věci vyplývá z přezkumu prvního žalobního důvodu, starší (průmyslový) vzor byl zpřístupněn veřejnosti před 22. dubnem 2004, tedy přede dnem vzniku práva přednosti uplatňovaným pro zpochybněný (průmyslový) vzor.
Za těchto okolností je třeba přezkoumat, zda se z pohledu informovaného uživatele a s přihlédnutím ke stupni volnosti původce konferenční jednotky celkový dojem vyvolaný zpochybněným (průmyslovým) vzorem liší od celkového dojmu vyvolaného starším (průmyslovým) vzorem.
– K informovanému uživateli
Pokud jde o výklad pojmu „informovaný uživatel“, je třeba mít za to, že postavení „uživatele“ znamená, že dotyčná osoba výrobek, v němž je (průmyslový) vzor ztělesněn, užívá v souladu s účelem, ke kterému je tento výrobek určen.
Přívlastek „informovaný“ krom toho naznačuje, že uživatel, aniž by byl návrhářem či technickým odborníkem, zná různé (průmyslové) vzory existující v dotyčném odvětví, má určitý stupeň znalostí, pokud jde o prvky, které tyto (průmyslové) vzory obvykle obsahují a v důsledku svého zájmu o dotyčné výrobky vykazuje při jejich užívání relativně vysoký stupeň pozornosti.
Na rozdíl od toho, co tvrdí žalobkyně, však tato okolnost neznamená, že je informovaný uživatel nad rámec zkušeností, které získal v důsledku užívání dotyčného výrobku, schopen odlišit aspekty vzhledu výrobku, které jsou dány technickou funkcí výrobku, od arbitrárních aspektů vzhledu.
V projednávané věci odvolací senát v bodě 18 napadeného rozhodnutí konstatoval, že informovaným uživatelem může být „každý, kdo se pravidelně účastní konferencí či formálních schůzí, během nichž jednotliví účastníci disponují konferenční jednotkou vybavenou mikrofonem, která je před nimi umístěna na stole.“
Tato definice odpovídá výše uvedenému výkladu pojmu „informovaný uživatel“. Účastník konference nebo schůze totiž konferenční jednotku užívá v souladu s jejím účelem, který spočívá v tom, že je díky přenosu sdělení a souvisejícím funkcím, jako jsou hlasování nebo identifikace osob, usnadněna výměna stanovisek a informací mezi účastníky. Informovaný uživatel stejně tak v důsledku své pravidelné účasti na konferencích nebo schůzích zná různé modely konferenčních jednotek, jakož i prvky, které tyto jednotky obvykle obsahují. Mimoto se uživatel musí obeznámit s jednotlivými funkcemi a rozhraním konferenční jednotky, aby mohla plnit svou funkci, takže bude v případě, že přijde do styku s dotčenými výrobky, vykazovat relativně vysoký stupeň pozornosti.
– Ke stupni volnosti původce (průmyslového) vzoru
Odvolací senát měl v bodě 21 napadeného rozhodnutí za to, že třebaže konferenční jednotka musí mít určité vlastnosti, aby plnila svoji funkci, je stupeň volnosti tvůrce konferenční jednotky relativně vysoký.
Žalobkyně ke zpochybnění opodstatněnosti tohoto závěru uplatňuje jednak skutečnost, že řada prvků konferenční jednotky, jakož i jejich konfigurace jsou dány technickou funkcí přístroje, a jednak existenci obecného trendu upřednostňujícího ploché obdélníkové přístroje menší velikosti, které často obsahují kloubové sklopné prvky.
Pokud jde o první okolnost, je zajisté pravda, že k tomu, aby konferenční jednotka plnila svou základní funkci, musí mít přinejmenším reproduktor a mikrofon, nastavené tak, aby uživatel slyšel zvuk reprodukovaný reproduktorem a aby jeho slova byla zachycena mikrofonem. Rovněž tak jsou nezbytná tlačítka přístupná uživateli, zejména pro zapnutí mikrofonu a pro nastavení hlasitosti reproduktoru. Vzhledem k tomu, že konferenční jednotky obsahují rovněž související funkce, může se konečně ukázat, že z funkčního hlediska jsou rovněž nezbytné takové prvky, jako jsou hlasovací tlačítka, obrazovka a čtečka karet.
Jak však uvedl OHIM a vedlejší účastnice řízení, tato omezení se týkají výskytu určitých prvků v konferenční jednotce, avšak v podstatné míře neovlivňují jejich konfiguraci, a tudíž ani tvar a celkový vzhled konferenční jednotky samotné. Zejména se nezdá, že by kloubový sklopný prvek byl nezbytný k zajištění jakékoli funkce přístroje.
Tento závěr potvrzuje škála existujících (průmyslových) vzorů, tak jak ji před OHIM prezentovala vedlejší účastnice řízení, která uvádí konferenční jednotky s různými tvary a konfiguracemi, které se podstatně liší od tvarů a konfigurace použitých ve zpochybněném (průmyslovém) vzoru. V závislosti na konkrétním modelu je tak mikrofon umístěn na „husím krku“ či nikoli, nalevo, napravo či uprostřed těla přístroje. Čtečka karet je sice obvykle umístěna napravo, avšak není zpravidla včleněna do reproduktoru konferenční jednotky, ale do samotného těla přístroje. Krom toho je výskyt jakéhokoli kloubového sklopného prvku spíše výjimkou než pravidlem.
Žalobkyně naproti tomu neuvedla skutečnosti, které by podpořily její tvrzení, že technické či funkční požadavky podstatně omezují stupeň volnosti návrháře konferenční jednotky.
Za těchto okolností uvedené tvrzení přijmout nelze.
Pokud jde o údajný obecný trend upřednostňující ploché obdélníkové přístroje menší velikosti, které často obsahují kloubové sklopné prvky, je třeba poznamenat, že otázka, zda (průmyslový) vzor následuje obecný trend v oblasti designu či nikoli, je relevantní nanejvýše ve vztahu k estetickému vnímání dotyčného (průmyslového) vzoru, a může mít tedy případně vliv na obchodní úspěch výrobku, v němž je (průmyslový) vzor ztělesněn. Naproti tomu je irelevantní v rámci přezkumu individuální povahy dotyčného (průmyslového) vzoru, který spočívá v ověření, zda se celkový dojem vyvolaný tímto (průmyslovým) vzorem liší od celkových dojmů vyvolaných (průmyslovými) vzory zpřístupněnými dříve, a to nezávisle na estetických či obchodních hlediscích.
Žalobkyně ostatně nedoložila existenci trendu, který uplatňuje, jelikož nepředložila příklady konferenčních jednotek vykazujících vlastnosti, které vyzdvihuje. Navíc je věrohodnost jejího tvrzení zpochybněna škálou existujících (průmyslových) vzorů, kterou vedlejší účastnice řízení prezentovala před OHIM. Předložené podklady totiž znázorňují konferenční jednotky různých obdélníkových, trojúhelníkových či zakulacených tvarů různé velikosti, přičemž většina z nich nemá kloubový sklopný reproduktor či jiný takový prvek.
Žalobkyně v této souvislosti ještě zmiňuje počítače a mobilní telefony, které mají sklopné obrazovky, jakož i televizory s plochou obrazovkou. Jelikož přezkum individuální povahy (průmyslového) vzoru musí přihlédnout k povaze výrobku, v němž je (průmyslový) vzor ztělesněn, tyto příklady nejsou relevantní.
Sklopná obrazovka totiž umožňuje zmenšit velikost přístroje, přičemž velikost je v případě počítačů a mobilních telefonů základní vlastností. Plochá obrazovka podobně umožňuje podstatně zmenšit hloubku televizoru, a tudíž usnadnit jeho umístění. Konferenční jednotka naproti tomu není zpravidla koncipována k tomu, aby byla přenosná, a výběr plochého tvaru nemá podstatné důsledky, pokud jde o plochu nezbytnou k její instalaci. Nezdá se tedy, že by konferenční jednotka podléhala týmž omezením jako přístroje uváděné žalobkyní.
S ohledem na předcházející je třeba dospět k závěru, že odvolací senát nepochybil, když měl za to, že stupeň volnosti tvůrce konferenční jednotky je relativně vysoký.
– Ke srovnání celkových dojmů vyvolaných oběma dotčenými (průmyslovými) vzory
Vzhledem k tomu, co bylo uvedeno ohledně stupně volnosti tvůrce konferenční jednotky, je třeba mít za to, že celkový dojem vyvolaný zpochybněným (průmyslovým) vzorem je určen následujícími prvky:
—
obdélníkovým tělem přístroje, jehož vrchní plocha je nakloněna k uživateli;
—
kloubovým sklopným obdélníkovým reproduktorem zaujímajícím značnou část vrchní plochy těla přístroje, do kterého je začleněna čtečka karet;
—
panelem zakrytým kloubovým sklopným reproduktorem, jestliže je reproduktor sklopen, obsahujícím několik tlačítek a displejů;
—
kloubovým sklopným mikrofonem na „husím krku“, který je umístěn na levé straně.
Krom toho se na krytu reproduktoru nachází stylizovaná ozdoba. Tento prvek je sice součástí celkového dojmu vyvolaného zpochybněným (průmyslovým) vzorem, jeho role je však méně významná než role prvků vyjmenovaných v bodě 63 výše.
Jak totiž uvedl odvolací senát v bodě 20 napadeného rozhodnutí, při užívání konferenční jednotky je reproduktor odklopen, aby mohl plnit svou funkci. V důsledku toho se dotčená ozdoba nachází na zadní straně přístroje, a je tedy mimo bezprostřední zorné pole uživatele, což znamená, že na jeho vnímání nebude mít velký dopad. Uživatel může tutéž ozdobu vnímat nanejvýš na zadní straně přístrojů ostatních účastníků nacházejících se naproti němu. K takovému vnímání však zpravidla dojde na dálku, což znamená, že detail konfigurace krytu reproduktoru bude méně viditelný.
Je třeba ještě poznamenat, že na rozdíl od toho, co tvrdí žalobkyně, zohlednění omezené viditelnosti krytu reproduktoru není v rozporu s pravidlem, podle kterého je třeba posuzovat celkový dojem, který zpochybněný (průmyslový) vzor vyvolává u informovaného uživatele. Tento dojem totiž musí být nezbytně určen také s ohledem na způsob, jakým je dotčený výrobek užíván, zvláště v závislosti na tom, jak je s ním obvykle při této příležitosti manipulováno.
Ostatní skutečnosti vyzdvihované žalobkyní jsou irelevantní. Jednak je totiž mírně asymetrický aspekt umístění kloubového sklopného reproduktoru podstatně méně nápadný než samotná přítomnost takového reproduktoru. Navíc i za předpokladu, že by informovaný uživatel asymetričnost konferenční jednotky vnímal jakožto podstatnou vlastnost, bude tomu tak především v důsledku bočního, a tedy asymetrického, umístění „husího krku“ mikrofonu.
Dále pak tvar hlavy mikrofonu a základny „husího krku“ mikrofonu představují nepodstatné prvky vzhledu konferenční jednotky, které nezaujmou pozornost informovaného uživatele, jak odvolací senát konstatoval v bodě 19 napadeného rozhodnutí.
Pokud jde o celkový dojem vyvolaný starším (průmyslovým) vzorem, je určen hlavně rysy, které jsou vyjmenovány v bodě 63 výše. Tělo jednotky je totiž obecně obdélníkové, jeho vrchní plocha je nakloněna k uživateli a má kloubový sklopný reproduktor. Reproduktor má tentýž obdélníkový tvar a je do něj začleněna rovněž čtečka karet vykazující tentýž vnější vzhled. Panel umístěný pod reproduktorem odpovídá – pokud jde o tvar jeho jednotlivých prvků i o jejich konfiguraci – panelu nacházejícímu se na stejném místě ve zpochybněném (průmyslovém) vzoru. Podobně jako zpochybněný (průmyslový) vzor má starší (průmyslový) vzor mikrofon na „husím krku“, který je umístěn na levé straně.
Jak odvolací senát uvedl v bodě 20 napadeného rozhodnutí, jediná odlišnost mezi oběma dotčenými (průmyslovými) vzory, která může mít určitou relevanci, se týká krytu kloubového sklopného reproduktoru, neboť ve starším (průmyslovém) vzoru reproduktor nemá stylizovanou ozdobu, která se vyskytuje ve zpochybněném (průmyslovém) vzoru.
Avšak tato odlišnost na jedné straně není zvláště výrazná, jelikož kryty obou (průmyslových) vzorů jsou zprohýbané a ozdoba zpochybněného (průmyslového) vzoru je silně stylizovaná.
Na druhé straně, jak bylo konstatováno v bodech 64 a 65 výše, význam tohoto odlišujícího prvku je omezený v důsledku menší viditelnosti krytu konferenční jednotky v případě, že je přístroj používán.
Je tedy třeba mít za to, že stylizovaná ozdoba vyskytující se na zpochybněném (průmyslovém) vzoru nemůže vyvážit zjištěné podobnosti, a v důsledku toho není dostačující k tomu, aby uvedenému průmyslovému vzoru propůjčovala individuální povahu.
Ostatní odlišnosti uplatňované žalobkyní pokud jde o tvar ventilačních otvorů reproduktoru, hlavy mikrofonu a základny „husího krku“ mikrofonu, jakož i bočních částí těla konferenční jednotky a její zadní části, jsou v celkovém dojmu vyvolaném oběma dotčenými (průmyslovými) vzory bezvýznamné. Tyto rozdíly totiž nejsou dostatečně výrazné k tomu, aby ve vnímání informovaného uživatele oba přístroje odlišily, a to tím spíše, že se povětšině týkají prvků konferenční jednotky, které nezaujmou pozornost informovaného uživatele.
S ohledem na předcházející je třeba uzavřít, že zpochybněný (průmyslový) vzor a starší (průmyslový) vzor u informovaného uživatele vyvolávají tentýž celkový dojem. Odvolací senát tudíž v bodě 20 napadeného rozhodnutí právem dospěl k témuž zjištění a vyvodil z toho, že zpochybněný (průmyslový) vzor postrádá individuální povahu ve smyslu článku 6 nařízení č. 6/2002.
Je tedy namístě zamítnout druhý žalobní důvod, a tudíž zamítnout žalobu v plném rozsahu.
K nákladům řízení
Podle čl. 87 odst. 2 jednacího řádu Tribunálu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Vzhledem k tomu, že OHIM a vedlejší účastnice požadovaly náhradu nákladů řízení a žalobkyně neměla ve věci úspěch, je důvodné posledně uvedené uložit náhradu nákladů řízení.
Krom toho podle čl. 136 odst. 2 jednacího řádu se nezbytné náklady vzniklé účastníkům řízení v souvislosti s řízením před odvolacím senátem OHIM považují za náklady, jejichž náhradu lze přiznat. Vzhledem k tomu, že vedlejší účastnice požadovala náhradu těchto nákladů řízení, je důvodné žalobkyni uložit náhradu nákladů řízení, které vedlejší účastnici při této příležitosti vznikly.

Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (druhý senát)
rozhodl takto:

1)
Žaloba se zamítá.

2)
Společnosti Shenzhen Taiden Industrial Co. Ltd se ukládá náhrada nákladů řízení, včetně nezbytných nákladů řízení vzniklých společnosti Bosch Security Systems BV v souvislosti s řízením před odvolacím senátem Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM).

Pelikánová
Jürimäe
Soldevila Fragoso
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 22. června 2010.
Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.