CELEX: 62005FJ0071
Avalik teenistus
Ametnikud
Personalikomitee
Tühistamishagi
Vastuvõetavus

1.
Ametnikud – Hagi – Personalikomitee valimistega seotud vaidlused – Ühenduste kohtu pädevus – Menetluslik raamistik
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
2.
Ametnikud – Hagi – Personalikomitee valimistega seotud vaidlused –Põhjendatud huvi – Valija staatus
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
3.
Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ametisse nimetava asutuse otsus, mille eesmärk on tagada, et komisjoni
personalikomitee kohalikust sektsioonist esindajate määramine selle institutsiooni personali keskkomiteesse oleks nõuetekohane
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
4.
Ametnikud – Esindamine – Personalikomitee – Valimised – Komisjoni personalikomitee kohalikust sektsioonist esindajate määramine
selle institutsiooni personali keskkomiteesse
(Personalieeskirjad, II lisa artikkel 1)
1.
Ehkki ühenduste kohtud on pädevad lahendama ametnike hagisid käsitlevate personalieeskirjade sätete alusel valimisvaidlusi,
mis puudutavad personalikomitee liikmete määramist, saab sellesisulist kohtulikku kontrolli teostada ainult asjassepuutuva
institutsiooni vastu esitatud hagide puhul, mis seonduvad ametisse nimetava asutuse toimingute või tegevusetusega, mille aluseks
on asjaomase asutuse poolse vastavasisulise kontrolli tagamine.
(vt punkt 42)
Viited:
Euroopa Kohus: 29. september 1976, kohtuasi 54/75: De Dapper jt
vs
. parlament (EKL 1976, lk 1381, punkt 24); 27. oktoober 1987, liidetud kohtuasjad 146/85 ja 431/85: Diezler jt
vs
. MSK (EKL 1987, lk 4283, punkt 5).
Esimese Astme Kohus: 24. september 1996, kohtuasi T‑182/94: Marx Esser ja Del Amo Martinez
vs
. parlament (EKL AT 1996, lk I‑A‑411 ja II‑1197, punktid 29 ja 30).
2.
Iga valija omab ametnike esindusorganiga seoses huvi, et tema organisatsiooni esindajad valitaks selliste tingimuste ja valimissüsteemi
kohaselt, mis on kooskõlas vastavat valimiskorda reguleerivate personalieeskirjade sätetega. Kõnealuseid organeid puudutavates
vaidlustes on ametnikul valijana piisav huvi, et lugeda tema hagi vastuvõetavaks. Valija staatus iseenesest on piisav tõendamaks,
et ta ei tegutse vaid seaduse või institutsiooni huvides.
(vt punkt 47)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud kohtuasi Diezler jt
vs
. MSK (punkt 9).
Esimese Astme Kohus: 9. jaanuar 1996, kohtuasi T‑368/94: Blanchard
vs
. komisjon (EKL 1996, lk II‑41, punktid 35 ja 37); 14. juuli 1998, kohtuasi T‑192/96: Lebedef
vs
. komisjon (EKL AT 1998, lk I‑A‑363 ja II‑1047, punkt 27); 22. november 2005, kohtuasi T‑396/03: Vanhellemont
vs
. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑355 ja II‑1587, punkt 29).
3.
Komisjoni personali ja halduse peadirektoraadi peadirektori otsused, mille eesmärk on tagada, et komisjoni personalikomitee
kohalikust sektsioonist esindajate määramine selle institutsiooni personali keskkomiteesse oleks nõuetekohane, kuuluvad iga
institutsiooni kohustuse alla tagada personali esindusorganite valimiste nõuetekohasus ning on seega eraldiseisvad otsused,
mille peale võib otse kaebuse esitada.
(vt punkt 54)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud kohtuasi De Dapper jt
vs
. parlament (punkt 23).
Esimese Astme Kohus: 8. märts 1990, kohtuasi T‑28/89: Maindiaux jt
vs
. MSK (EKL 1990, lk II‑59, punkt 32); 14. juuli 1994, kohtuasi T‑534/93: Grynberg ja Hall
vs
. komisjon (EKL AT 1994, lk I‑A‑183 ja II‑595, punkt 21); eespool viidatud kohtuasi Marx Esser ja Del Amo Martinez
vs
. parlament (punkt 34).
4.
Tühistamisele kuulub ametisse nimetava asutuse otsus, millega sunnitakse komisjoni personalikomitee kohalikku sektsiooni kasutama
oma esindajate keskkomiteesse määramisel Hondt’i meetodit, samas kui komisjoni personalikomitee koosseisu ja tegevust reguleerivad
eeskirjad lubavad igal personalikomitee kohalikul sektsioonil vabalt valida, millist esindajate määramise viisi kasutada,
tingimusel et see meetod vastab valimistulemuste üldise proportsionaalse jaotamise põhimõttele, mis on osutatud eeskirjade
artikli 14 viimases lõigus sätestatud.
Kui see asutus teeb sellise otsuse, rikub ta oma kohustust tagada ametnikele võimalus enda esindajaid vabalt määrata ning
on seeläbi üle astunud oma kohustusest ära hoida või kõrvaldada üksnes ilmselged rikkumised, milleks käesoleval juhul on üldise
proportsionaalse jaotamise reegli kohaldamisega seotud rikkumised.
Kui see asutus niimoodi toimib, rikub ta peale selle ka personalieeskirjade II lisa artikli 1 kolmanda lõigu sätteid, mille
kohaselt saab vaid vastavas teenistuskohas teenivate institutsiooni ametnike üldkoosolek kehtestada, millistel tingimustel
toimub kohaliku personalikomitee esindajate määramine personali keskkomiteesse.
(vt punktid 70, 71, 75, 77 ja 78)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud kohtuasi De Dapper jt
vs
. parlament (punkt 22).
Esimese Astme Kohus: eespool viidatud kohtuasi Maindiaux jt
vs
. MSK (punkt 32).