CELEX: 62004CJ0064
Valsts pienākumu neizpilde
Zvejas licences
Regula (EK) Nr. 3690/93
Kuģis Cleopatra un kuģis Ocean Quest
Šo kuģu galīga pārvešana uz Argentīnu

Savā prasības pieteikumā Eiropas Kopienu Komisija lūdz Tiesu atzīt, ka Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste,
neatņemot kuģa
Cleopatra
un kuģa
Ocean Quest
zvejas licences pēc to galīgās nosūtīšanas uz Argentīnu, nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek Padomes 1993. gada 20. decembra
Regulas (EK) Nr. 3690/93, ar ko izveido Kopienas sistēmu, kura paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujama
zvejas licencēs (OV L 341, 93. lpp.), 5. pants.

Atbilstošās tiesību normas
Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Argentīnas Republiku par attiecībām jūras zvejas nozarē Kopienas vārdā apstiprināja
ar Padomes 1993. gada 28. septembra Regulu (EEK) Nr. 3447/93 (OV L 318, 1. lpp., turpmāk tekstā – “zvejas nolīgums”). Zvejas
nolīguma preambulas devītajā apsvērumā ir noteikts, ka tā puses ir “vienojušās, ka šis jaunais sadarbības veids zvejas nozarē
nodrošina stabilu pieeju jaunām zvejas iespējām, ar to tiek īstenoti Argentīnas flotes atjaunināšanas un pārstrukturizācijas
mērķi un Kopienas flotes restrukturizācija un tas ilglaicīgi palīdz racionāli izmantot resursus”.
Zvejas nolīguma 5. panta 1. un 3. punkts noteic:
“1.      Puses paredz atbilstošus apstākļus, lai Argentīnā izveidotu uzņēmumus, kuru izcelsmes kapitāls pieder vienai vai vairākām
Kopienas dalībvalstīm, un kopuzņēmumus, un pagaidu apvienības zvejas nozarē, kurās būtu apvienoti Argentīnas un Kopienu rēderi
ar mērķi izmantot un, ja nepieciešams, kopīgi uzlabot Argentīnas zivju resursus, pastāvot I protokolā un I un II pielikumā
paredzētajiem apstākļiem.
[..]
3.      Kopienas flotes restrukturizācijas politikas ietvaros Kopiena atbalsta Kopienas kuģu iekļaušanu Argentīnā izveidotajos uzņēmumos
vai uzņēmumos, kas veidojas. Šajā nolūkā Argentīna savas tehnoloģijas atjaunošanas zvejas nozarē politikas ietvaros atbalsta
spēkā esošo zvejas licenču pāreju un izsniedz jaunas licences, kas piešķiramas saskaņā ar šo nolīgumu.”
Padomes 1992. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3760/92, ar ko izveido Kopienu zvejas un akvakultūras sistēmu (OV L 389,
1. lpp.), 5. pants noteica:
“1.      Padome, pieņemot lēmumu saskaņā ar Līguma 43. pantu, līdz 1993. gada 31. decembrim izveido Kopienas zvejas licenču sistēmu,
kas ir piemērojama vēlākais 1995. gada 1. janvārī un kurā ir paredzēti noteikumi par informācijas minimumu, kas iekļaujama
zvejas licencēs, kuras izsniedz un pārrauga dalībvalstis.
Sākot no Kopienas zvejas licenču sistēmas spēkā stāšanās dienas, dalībvalstīm ir jāpiemēro zvejas licenču valsts sistēmas.
Izņemot pretējus noteikumus, visiem Kopienas zvejas kuģiem ir jābūt zvejas licencei šim kuģim.
Šie noteikumi ir jāpiemēro, neskarot jebkādu īpašu sistēmu, kas var pastāvēt Kopienu līmenī, vai neskarot tās sistēmas, kas
ir vajadzīgas pastāvošo vai nākotnē esošo starptautisko nolīgumu sakarā.
2.      Zvejas licenču sistēmas ir piemērojamas visiem Kopienas zvejas kuģiem, kuri veic savu darbību Kopienas zvejas zonā, trešo
valstu ūdeņos vai atklātā jūrā. Kopienu prasības par informācijas minimumu tāpat ir piemērojamas trešo valstu kuģiem, kuri
zvejo Kopienas zvejas zonā starptautiskajos nolīgumos paredzētajos gadījumos.”
Regulas Nr. 3760/92 11. pants noteica:
“Ņemot vērā I sadaļu, Padome saskaņā ar Līguma 43. pantā paredzēto procedūru uz vairākiem gadiem un pirmo reizi līdz 1994. gada
1. janvārim nosaka mērķus un kārtību Kopienas zvejas nozares restrukturizācijai, lai sasniegtu ilglaicīgu balansu starp resursiem
un to izmantošanu. Katrā atsevišķā gadījumā šī restrukturizācija ņem vērā iespējamās ekonomiskās un sociālās sekas un dažādu
zvejas reģionu īpatnību.”
Saskaņā ar Regulas Nr. 3690/93 preambulas trešo apsvērumu “Kopienas sistēmā būtu jāparedz noteikumi par informācijas minimumu,
kam jābūt zvejas licencēs katram zvejas kuģim, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu”.
Minētās regulas 1. pants noteic:
“1.      Tiek izveidota Kopienas zvejas licenču sistēma, kurā paredzēti noteikumi par informācijas minimumu, kam jābūt ietvertam zvejas
licencēs, kuras minētas Regulas (EEK) Nr. 3760/92 5. pantā.
2.      Katram Kopienas zvejas kuģim obligāti jābūt zvejas licencei šim kuģim.
3.      Minētā licence jātur uz kuģa borta.
4.      Zvejas kuģiem aizliegts zvejot, turēt uz borta, nodot vai izkraut zivis, ja tiem nav izsniegtas zvejas licences vai arī ja
attiecīgā licence ir anulēta vai apturēta.”
Regulas Nr. 3690/93 3. pants noteic:
“Karogvalstis izdod un pārrauga zvejas licences visiem tiem kuģiem, kas peld ar to karogu, pienācīgi ņemot vērā Regulas (EEK)
Nr. 3760/92 11. panta noteikumus.”
Regulas Nr. 3690/93 5. pants noteic:
“Dalībvalsts, kura ir attiecīgo zvejas kuģu karogvalsts, uz laiku vai galīgi atsauc zvejas licences tiem kuģiem, kas uz laiku
pārtrauc savu darbību, un anulē licences tiem kuģiem, kas pilnīgi beidz zvejas darbības.”
Saskaņā ar Padomes 1993. gada 21. decembra Regulas (EK) Nr. 3699/93, ar ko nosaka kritērijus un nosacījumus Kopienas strukturālajam
atbalstam zvejas un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādei un laišanai tirgū (OV L 346, 1. lpp.), 8. panta 1. un
2. punktu:
“1.      Dalībvalstis veic pasākumus, lai pielāgotu nozveju tam, ka vismaz tiek sasniegti 5. pantā noteikto vairākgadu orientācijas
programmu mērķi.
Vajadzības gadījumā dalībvalstis veic pasākumus kuģu zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai vai ierobežošanai.
2.      Kuģu zvejas darbību pilnīga izbeigšana var tostarp iekļaut attiecīgā kuģa:
–        nojaukšanu,
–        galīgu pārvešanu uz trešo valsti tiktāl, ciktāl šāda pārvešana neskar starptautiskās tiesības, kā arī ūdens resursu saglabāšanu
un pārvaldi,
–        pilnīgu izmantošanu Kopienas ūdeņos citu iemeslu, nevis zvejas, nolūkā.
[..]
Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, attiecībā uz kuriem veikti šie pasākumi, tiek svītroti no zvejas kuģu reģistriem un Kopienas
zvejas kuģu saraksta. Tāpat tās nodrošina, ka izslēgtie kuģi tiek pilnīgi izslēgti no zvejas darbību īstenošanas Kopienas
ūdeņos.”
Regulas Nr. 3699/93 9. panta 1. punktā bija noteikts:
“Dalībvalstis var veikt pasākumus zvejas darbību pārorientācijai, veicinot pagaidu kopuzņēmumu un/vai kopuzņēmumu izveidošanu.”
Regulu Nr. 3699/93 atcēla 20. panta pirmā daļa Padomes 1998. gada 3. novembra Regulā (EK) Nr. 2468/98, ar ko nosaka kritērijus
un nosacījumus Kopienas strukturālajam atbalstam zvejas un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādei un laišanai
tirgū (OV L 312, 19. lpp.), kuras 8. panta 1. un 2. punktā, kā arī 9. panta 1. punktā ir ietverts tāds pats teksts kā attiecīgajos
Regulas Nr. 3699/93 pantos.

Fakti un pirmstiesas procedūra
Saskaņā ar zvejas nolīgumu kuģi
Cleopatra
un
Ocean Quest
, kuri ir ar Apvienotās Karalistes karogu un kuri ir reģistrēti šajā dalībvalstī, tika pārvesti uz Argentīnu. Šī pārvešana
notika sakarā ar tāda kopuzņēmuma izveidošanu, kas apvienoja Kopienas un Argentīnas rēderus. Minētie kuģi tika svītroti no
Apvienotās Karalistes zvejas kuģu reģistra attiecīgi 1996. gada novembrī un 1997. gada jūlijā un tos ietvēra Argentīnas zvejas
kuģu reģistrā.
Komisija konstatēja, ka kuģiem
Cleopatra
un
Ocean Quest
piešķirtās zvejas licences tika izmantotas citiem kuģiem.
2001. gada 19. aprīļa vēstulē Komisija darīja zināmu Apvienotajai Karalistei, ka zvejas licenču atkārtota izmantošana bija
pretrunā pienākumam anulēt licences tiem kuģiem, kas pilnīgi beidz zvejas darbības; šis pienākums bija jāizpilda kompetentām
valsts iestādēm saskaņā ar Regulas Nr. 3690/93 5. pantu. Turklāt ar šo vēstuli šī dalībvalsts tika uzaicināta iesniegt savus
apsvērumus par pārmesto pienākumu neizpildi saskaņā ar EKL 226. panta pirmo daļu.
Tā kā atbilde netika sniegta, Komisija 2003. gada 16. janvārī Apvienotajai Karalistei nosūtīja argumentētu atzinumu, kurā,
pirmkārt, tā atkārtoja savā brīdinājuma vēstulē minēto argumentāciju un, otrkārt, uzaicināja šo dalībvalsti divu mēnešu termiņā
no šī argumentētā atzinuma saņemšanas brīža izpildīt savus pienākumus.
Savā 2003. gada 20. marta atbildē uz argumentēto atzinumu Apvienotā Karaliste norādīja vairākus argumentus. Vispirms tā minēja,
ka Apvienotās Karalistes iestādes uzskatīja, ka vienīgais to pienākums bija kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
svītrošana no valsts zvejas kuģu reģistra, nevis tiem izsniegto zvejas licenču atņemšana. Turpinājumā tā norādīja, ka Komisija
apstiprināja prasību atņemt zvejas licences tikai pēc tam, kad minēto kuģu īpašnieki bija noslēguši līgumus, kas bija obligāti,
lai šos kuģus nodotu trešām personām. Visbeidzot, Apvienotā Karaliste uzskatīja, ka minēto iestāžu rīcība bija saprotoša un
tika ieviestas procedūras, lai nākotnē nepieļautu jebkādu līdzīgu zvejas licenču nodošanu.
Tā kā Komisiju nepārliecināja šie skaidrojumi, tā nolēma celt šo prasību.

Par prasību

Lietas dalībnieku argumenti
Komisijas uzskata, ka saskaņā ar Regulas Nr. 3690/93 5. pantu dalībvalsts, kura ir attiecīgo zvejas kuģu karogvalsts, anulē
licences tiem kuģiem, kas pilnīgi beidz zvejas darbības.
Komisija norāda, ka šis pienākums anulēt zvejas licences ir jāinterpretē tādējādi, ka ar šādu anulēšanu atbrīvotā zvejas kapacitāte
nevar tikt vēlreiz izmantota, lai izsniegtu jaunas licences citiem kuģiem, jo šāda atkārtota izmantošana būtu pretrunā Regulas
Nr. 2468/98 8. panta 1. punkta pirmajai daļai, kurā paredzēts, ka dalībvalstis veic pasākumus, lai pielāgotu nozveju tam,
ka vismaz tiek sasniegti vairākgadu orientācijas programmu mērķi. Ja Kopiena atļautu šādu licenču, kuras izsniegtas galīgi
uz trešo valsti pārvestiem kuģiem, atkārtotu izmantošanu, netiktu sasniegts zvejas flotes samazināšanas mērķis. Nebūtu citādāk,
pat ja galīga pārvešana būtu notikusi sakarā ar kopuzņēmuma izveidošanu.
Apvienotā Karaliste konstatē, ka Regulas Nr. 2468/98 8. pants nav par zvejas licencēm. Turklāt, tā kā šī regula tika pieņemta
tikai pēc notikumiem, kuru rezultātā radās šī prāva, tā līdz ar to nevarēja nekādi ietekmēt Apvienotās Karalistes pienākumus
laikā, kad notika šie notikumi.
Papildus Apvienotā Karaliste norāda, ka pienākums atņemt zvejas licences saskaņā ar Regulas Nr. 3690/93 5. pantu varēja būt
spēkā, tikai sākot ar brīdi, kad Komisija piekrita tam, ka attiecīgie kuģi tiek nodoti kopuzņēmumam, un kad dalībvalstij tiek
paziņots šis lēmums. Taču šajā lietā kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
īpašnieki pārdeva šiem kuģiem izsniegtās licences, pirms minētajai dalībvalstij tika paziņots Komisijas lēmums, ar kuru apstiprina
šo kuģu pārdošanas kopuzņēmumam projektu. Tā kā šiem īpašniekiem vairs nepieder minētās licences, Apvienotā Karaliste līdz
ar to nav pārkāpusi nevienu pienākumu, kas tai ir uzlikts ar minēto 5. pantu.
Šajā lietā pieļautā īstā “kļūda” bija tā, ka kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
īpašnieki bija saņēmuši naudu gan no tā, ka tika pārdotas šiem kuģiem izsniegtās licences, gan no Kopienas, kaut gan šādam
pārdevumam bija jāatņem tiem iespēja saņemt atbalstu, kas saistīts ar kopuzņēmuma izveidošanu. Tomēr Komisija, pat tad, kad
tā bija informēta par to, ka licences bija palikušas apritē, nolēma minētajiem īpašniekiem piešķirt Kopienu atbalstu, piemērojot
“labas ticības” testu, kuru tā tomēr neattiecināja uz Apvienoto Karalisti.
Turklāt kuģa pārvešana saskaņā ar zvejas nolīgumu ir saistīta ar pilnīgu zvejas darbību izbeigšanu Regulas Nr. 3690/93 5. panta
izpratnē. Līdz ar to Apvienotā Karaliste izveidoja procedūru, saskaņā ar kuru kuģa licence “tika iesaldēta”, tiklīdz kompetentajās
iestādēs tika saņemts pieteikums par kopuzņēmuma izveidošanu. Licence varētu atgūt savu spēkā esamību tikai tad, ja pieteikums
par kopuzņēmuma izveidošanu tiktu atsaukts vai ja par kuģa nodošanu šādam uzņēmumam netiktu sniegta Komisijas piekrišana.
Tādējādi Apvienotā Karaliste uzskata, ka tā ir nodrošinājusi, ka nākotnē nenotiks neviens cits licenču atkārtotas izmantošanas
gadījums.

Tiesas vērtējums
Vispirms jānorāda, ka šajā gadījumā nav šaubu, ka kuģi
Cleopatra
un
Ocean Quest
bija reģistrēti Argentīnas zvejas kuģu reģistrā un tādējādi tie bija galīgi pārvesti uz Argentīnu.
Ar Komisijas celto iebildumu prasības pieteikuma prasījumos, kas minēti šī sprieduma 1. punktā, Tiesai tiek lūgts atzīt, ka
Apvienotā Karaliste, neanulējot minētajiem kuģiem piešķirtās zvejas licences pēc to galīgas pārvešanas uz Argentīnu, nav izpildījusi
pienākumus, kas tai ir uzlikti saskaņā ar Regulas Nr. 3690/93 5. pantu.
Šajā sakarā jāatgādina, ka saskaņā ar Regulas Nr. 3690/93 5. pantu – ja kuģis pilnīgi beidz zvejas darbības, šim kuģim piešķirtā
licence tiek anulēta.
Tomēr, pirms izvērtēt Komisijas celto iebildumu pēc būtības, jāatbild uz šādiem sākotnējiem jautājumiem: pirmkārt, kā tieši
ir jāsaprot tas, ka zvejas kuģis pilnīgi beidz zvejas darbības, un, otrkārt, vai šāda kuģa galīga pārvešana uz Argentīnu kopuzņēmuma
izveidošanas ietvaros var tikt pielīdzināta pilnīgai zvejas darbību izbeigšanai Regulas Nr. 3690/93 5. panta izpratnē.

Par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu
Jautājumā, pirmkārt, par jēdzienu “zvejas darbību pilnīga izbeigšana” ir acīmredzams, ka nedz Regulas Nr. 3690/93 5. pants,
nedz šī regula kopumā nesniedz norādes par šāda jēdziena definīciju. Tomēr šis jēdziens tiek definēts Regulā Nr. 3699/93 un
precīzāk – tās 8. panta 2. punktā, kurā noteikts, ka zvejas kuģu zvejas darbību pilnīga izbeigšana tostarp ietver attiecīgā
kuģa nojaukšanu, tā galīgu pārvešanu uz trešo valsti – tiktāl, ciktāl šāda pārvešana neietekmē starptautiskās tiesības, kā
arī ūdens resursu saglabāšanu un pārvaldi – un tā pilnīgu izmantošanu Kopienas ūdeņos citu iemeslu, nevis zvejas, nolūkā.
Regula Nr. 3690/93 un Regula Nr. 3699/93 ievērojami atšķiras gan attiecībā uz to mērķi, gan rezultātu. Regula Nr. 3690/93,
kā tas it īpaši izriet no tās preambulas trešā apsvēruma, paredz noteikumus par informācijas minimumu, kas iekļaujams zvejas
licencēs, savukārt Regulā Nr. 3699/93 ir definēti kritēriji un nosacījumi Kopienas strukturālajam atbalstam zvejas un akvakultūras
nozarē.
Tomēr, kaut arī abu šo regulu mērķis ir atšķirīgs, nekas neļauj secināt, ka jēdziena “zvejas darbību pilnīga izbeigšana” definīcija
attiecas vienīgi uz Regulu Nr. 3699/93 un ka šo definīciju nevarētu izmantot citos atvasinātos tiesību avotos zivsaimniecības
politikas jomā.
Regula Nr. 3699/93, kurā ir definēts zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas jēdziens, turklāt tika pieņemta vēlāk par Regulu
Nr. 3690/93. Kā tas izriet no dažādām šīs Regulas Nr. 3699/93 valodu versijām un it īpaši no franču, itāļu, spāņu un vācu
valodas versijām, Kopienu likumdevējs tādējādi, pilnībā to zinot, izvēlējās to pašu jēdzienu, kas jau bija ietverts Regulā
Nr. 3690/93.
Līdz ar to nekas neliedz apgalvot, ka minētā jēdziena definīcija, lai arī tā izriet no Regulas Nr. 3699/93, var tikt izmantota
Regulas Nr. 3690/93 5. panta piemērošanā jautājumā par zvejas licenču anulēšanu uz laiku vai galīgi.
Kā viens no Regulas Nr. 3699/93 8. panta 2. punktā uzskaitītajiem kuģu “zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas” pasākumiem ir
“galīga pārvešana uz trešo valsti”. Šajā gadījumā zvejas kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
pārvešana notika uz “trešo valsti”, proti, Argentīnas Republiku.
Līdz ar to, otrkārt, jāatbild uz jautājumu, vai šādu kuģu galīga pārvešana uz Argentīnu kopuzņēmuma izveidošanas ietvaros
var tikt pielīdzināta zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai Regulas Nr. 3690/93 5. panta izpratnē.
Minētā 8. panta 2. punkta teksts nekādā veidā neaizliedz to, ka jēdziens “zvejas darbību pilnīga izbeigšana” varētu tikt piemērots
kuģu galīgai pārvešanai, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Kopienu un trešo valsti. Gluži pretēji,
minētā tiesību norma tās otrajā ievilkumā tieši atsaucas uz starptautisko tiesību un tādējādi starptautisko nolīgumu ievērošanu.
Zvejas nolīgums nekādā veidā neaizliedz to, ka zvejas kuģa pārvešana, kas ir notikusi saskaņā ar zvejas nolīguma noteikumiem,
tiek uzskatīta par “zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu” Kopienu tiesību izpratnē.
No tā izriet, ka zvejas kuģu galīga pārvešana uz trešo valsti, kas notikusi saskaņā ar zvejas nolīgumu, ir viens no zvejas
darbību pilnīgas izbeigšanas pasākumiem, kas ir paredzēts Regulas Nr. 3699/93 8. panta 2. punktā. Tādējādi šajā gadījumā kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
galīga pārvešana uz Argentīnu ir uzskatāma par “zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu” saskaņā ar Kopienu tiesībās sniegto šī
jēdziena definīciju.

Par zvejas licenču anulēšanu un jaunu zvejas licenču piešķiršanu
Tomēr jāatbild uz jautājumu, vai šajā gadījumā kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
, kuri galīgi tika pārvesti uz Argentīnu, zvejas licenci anulēja kompetentās Apvienotās Karalistes iestādes.
Apvienotā Karaliste uzskata, ka ar zvejas licencēm piešķirtās tiesības bijušajiem kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
īpašniekiem tika pārdotas trešām personām, kas tās piešķīra citiem kuģiem. No tā izriet, ka šiem kuģiem piešķirtās licences
tika anulētas.
Komisija neapstrīd, ka kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
zvejas licences tika anulētas. Tomēr tā konstatē, ka ar šo kuģu pārvešanu atbrīvotā zvejas kapacitāte tika izmantota citiem
kuģiem.
Šajā sakarā Komisija uzskata, ka no Regulas Nr. 3690/93 5. panta izriet, ka kuģu galīgas pārvešanas uz trešo valsti gadījumā
dalībvalstij nav vienīgi jāanulē šo pārvesto kuģu licences, bet ir jāatturas izmantot ar šo pārvešanu atbrīvoto zvejas kapacitāti
valsts reģistrā, lai izdotu jaunas licences. Faktiski šāda izmantošana būtu pretrunā mērķiem, kas ir noteikti Regulas Nr. 2468/98
8. pantā, kas ir tiesību norma, kura ir pieņemta Kopienas flotes restrukturizācijas kopienas politikas ietvaros.
Jāatzīst, pirmkārt, ka Regulas Nr. 3690/93 5. panta teksts pats par sevi neaizliedz izmantot ar kuģu pārvešanu uz trešo valsti
atbrīvoto zvejas kapacitāti, lai izsniegtu jaunas licences, jo šajā pantā ir vienīgi paredzēts karogdalībvalsts pienākums
anulēt zvejas licences tiem kuģiem, kuri pilnīgi izbeidz zvejas darbības. No iepriekš minētā izriet, ka Apvienotā Karaliste
ir ievērojusi šo pienākumu anulēt zvejas licences.
Otrkārt, Regulas Nr. 3690/93 5. pants, kas ir vienīgā tiesību norma, kura ir minēta Komisijas prasības pieteikuma prasījumos,
nekādā veidā neatsaucas uz Regulas Nr. 3699/93 8. pantu, pat tā versijā, kas grozīta ar Regulu Nr. 2468/98. Katrā ziņā šis
8. pants tostarp noteic to, kā var izpausties kuģu zvejas darbību pilnīga izbeigšana, un pieprasa, lai no reģistra svītrotie
kuģi nezvejotu Kopienas ūdeņos. Tomēr no šīs tiesību normas teksta neizriet, ka ar kuģu pārvešanu uz trešām valstīm atbrīvotā
zvejas kapacitāte zvejas kuģu valsts reģistrā nevarētu tikt izmantota, lai izsniegtu jaunas zvejas licences.
Pat pieņemot, ka Komisija, pamatojoties uz citiem Kopienu tiesību noteikumiem, bija tiesīga saskaņā ar EKL 226. pantā paredzēto
procedūru celt prasību pret Apvienoto Karalisti saistībā ar jaunu zvejas licenču izsniegšanas sistēmu, kā to norādīja ģenerāladvokāte
savu secinājumu 45. punktā, nav šaubu, ka šo tiesību normu pārkāpums nav pārmestās pienākumu neizpildes priekšmets (skat.
2005. gada 20. oktobra spriedumu lietā C‑6/04 Komisija/Apvienotā Karaliste, Krājums, I‑9017. lpp., 58.–60. punkts; 2006. gada
15. jūnija spriedumu lietā C‑255/04 Komisija/Francija, Krājums, I‑5251. lpp., 24. punkts, un 2007. gada 15. februāra spriedumu
lietā C‑34/04 Komisija/Nīderlande, Krājums, I‑1387. lpp., 53. punkts).
No visa iepriekš minētā izriet, ka Komisijas celtais iebildums savas prasības atbalstam par Regulas Nr. 3690/93 5. panta pārkāpumu
nav pamatots un tādējādi tas ir noraidāms, neizvērtējot Apvienotās Karalistes argumentu, kas izvirzīts tās iebildumu rakstā
un saskaņā ar kuru, tā kā kuģu
Cleopatra
un
Ocean Quest
pārvešana uz Argentīnu notika pirms tam, kad Komisija nebija apstiprinājusi šo pārvešanu, pienākums anulēt zvejas licences
saskaņā ar Regulas Nr. 3690/93 5. pantu nebija spēkā.
Pastāvot šādiem apstākļiem, Komisijas celtā prasība ir noraidāma.

Par tiesāšanās izdevumiem
Atbilstoši Reglamenta 69. panta 2. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās
izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā Apvienotā Karaliste ir prasījusi piespriest
Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus un tā kā Komisijai šis spriedums ir nelabvēlīgs, jāpiespriež Komisijai atlīdzināt
tiesāšanās izdevumus.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (trešā palāta) nospriež:
1)
prasību noraidīt;
2)
Eiropas Kopienu Komisija atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – angļu.