CELEX: 62007CJ0376
Tariful vamal comun
Nomenclatura combinată
Clasificare tarifară
Monitoare cu ecran cu cristale lichide (LCD) dotate cu prize SUB-D, DVI-D, USB, S-video și video-compozit
Poziția 8471
Poziția 8528
Regulamentul (CE) nr. 754/2004

Cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare privește interpretarea Nomenclaturii combinate care constituie anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (
JO L 256, p. 1
, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3), astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1789/2003 al Comisiei din 11 septembrie 2003 (
JO L 281, p. 1
, denumită în continuare „NC”), și validitatea Regulamentului (CE) nr. 754/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată (
JO L 118, p. 32
, Ediție specială, 02/vol. 17, p. 23).
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între Staatssecretaris van Financiën (secretarul de stat pentru finanțe), pe de o parte, și Kamino International Logistics BV (denumită în continuare „Kamino”), pe de altă parte, în legătură cu clasificarea tarifară, în luna august 2004, a anumitor monitoare cu ecran cu cristale lichide (LCD).
Cadrul juridic
Convenția internațională privind Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, încheiată la Bruxelles la 14 iunie 1983, și protocolul de modificare a acesteia din 24 iunie 1986 (denumite în continuare „Convenția privind SA”) au fost aprobate în numele Comunității prin Decizia 87/369/CEE a Consiliului din 7 aprilie 1987 (
JO L 198, p. 1
, Ediție specială, 02/vol. 3, p. 199).
În temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Convenția privind SA, fiecare parte contractantă se angajează ca nomenclaturile sale tarifare și statistice să fie conforme cu Sistemul armonizat instituit prin această convenție (denumit în continuare „SA”), să utilizeze toate pozițiile și subpozițiile acestuia, fără completări sau modificări, precum și codurile numerice aferente acestora și să respecte ordinea de numerotare a respectivului sistem. Aceeași dispoziție prevede că fiecare parte contractantă se angajează, de asemenea, să aplice normele generale de interpretare a SA, precum și toate notele de la secțiunile, capitolele și subpozițiile acestuia și să nu modifice domeniul de aplicare al secțiunilor, al capitolelor, al pozițiilor sau al subpozițiilor.
Nomenclatura combinată, instituită prin Regulamentul nr. 2658/87, se întemeiază pe SA, ale cărui poziții și subpoziții de șase cifre le preia, doar a șaptea și a opta cifră constituind subdiviziuni proprii ale NC.
Conform articolului 12 alineatul (1) din regulamentul menționat, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 254/2000 al Consiliului din 31 ianuarie 2000 (
JO L 28, p. 16
, Ediție specială, 02/vol. 12, p. 33), Comisia Comunităților Europene adoptă în fiecare an un regulament care include versiunea completă a NC, împreună cu ratele taxelor vamale, astfel cum rezultă aceasta din măsurile adoptate de Consiliul Uniunii Europene sau de Comisie. Regulamentul respectiv se aplică de la 1 ianuarie anul următor.
Potrivit articolului 2, Regulamentul nr. 1789/2003, care a introdus o nouă versiune a Nomenclaturii combinate, a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2004.
Regulile generale pentru interpretarea NC, care figurează în partea I titlul I A din aceasta, prevăd:
„Clasificarea mărfurilor în [NC] se efectuează în conformitate cu următoarele principii:
1.
Enunțul titlurilor secțiunilor, ale capitolelor sau ale subcapitolelor se consideră ca având numai o valoare orientativă, clasificarea considerându-se legal determinată în cazul în care este în conformitate cu textul pozițiilor și al notelor de secțiuni sau de capitole și, în cazul în care nu sunt contrare termenilor utilizați în respectivele poziții și note, în conformitate cu următoarele reguli.
[…]
6.
Clasificarea mărfurilor la subpozițiile unei aceleiași poziții se efectuează, în mod legal, cu respectarea termenilor acelor subpoziții și a notelor de subpoziții, precum și,
mutatis mutandis
, cu respectarea regulilor anterioare, înțelegând prin aceasta că nu pot fi comparate decât subpozițiile aflate la același nivel. În sensul acestei reguli, se utilizează și notele de secțiuni și de capitole corespunzătoare, cu excepția cazului în care există dispoziții contrare.” [traducere neoficială]
Partea a doua a NC include o secțiune XVI consacrată mașinilor și aparatelor, echipamentelor electrice și părților acestora, aparatelor de înregistrat sau de reprodus sunetul, aparatelor de înregistrat sau de reprodus imagini și sunet de televiziune și părților și accesoriilor acestor aparate.
Secțiunea XVI cuprinde capitolele 84 și 85. Primul privește reactoare nucleare, cazane, mașini, aparate și dispozitive mecanice, precum și părți ale acestora. Al doilea este consacrat mașinilor, aparatelor și echipamentelor electrice și părților acestora, aparatelor de înregistrat sau de reprodus sunetul, aparatelor de televiziune de înregistrat sau de reprodus imagine și sunet, precum și părților și accesoriilor acestor aparate.
Potrivit notei 5 din capitolul 84:
„[…]
(B)
Mașinile automate de prelucrare a datelor se pot prezenta sub formă de sisteme care conțin un număr variabil de unități distincte. Sub rezerva dispozițiilor paragrafului (E) de mai jos, se consideră ca făcând parte din sistemul complet orice unitate care îndeplinește simultan următoarele condiții:
(a)
să fie de tipul celor utilizate exclusiv sau în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor;
(b)
să fie conectabilă la unitatea centrală de prelucrare fie direct, fie prin intermediul uneia sau al mai multor unități și
(c)
să fie aptă să recepționeze sau să furnizeze date sub o formă – coduri sau semnale – utilizabilă în sistem.
(C)
Prezentate separat, unitățile mașinilor automate de prelucrare a datelor se clasifică la poziția 8471 [din NC (denumită în continuare «poziția 8471»)].
[…]
(E)
Mașinile care îndeplinesc o funcție proprie, alta decât prelucrarea datelor, și care încorporează o mașină automată de prelucrare a datelor sau care lucrează în legătură cu o astfel de mașină se clasifică la pozițiile corespunzătoare funcției lor respective sau, în absența acesteia, la o poziție reziduală.” [traducere neoficială]
Poziția 8471 are următorul cuprins:
„8471Mașini automate de prelucrare a datelor și unități ale acestora; cititoare magnetice sau optice, mașini pentru transpunerea datelor pe suport sub formă codificată și mașini de prelucrare a acestor date, nedenumite și necuprinse în altă parte:
[…]
–
Unități de intrare sau de ieșire, care pot avea în același corp unități de memorie:
– –
destinate aeronavelor civile […]
– –
altele
– – –
imprimante
– – –
tastaturi
– – –
altele
[…]” [traducere neoficială]
Poziția 8528 din NC (denumită în continuare „poziția 8528”) are următorul cuprins:
„8528Aparate receptoare de televiziune chiar încorporând un aparat de recepție de radiodifuziune sau un aparat de înregistrare sau de reproducere a sunetului sau a imaginilor; monitoare video și proiectoare video:
[…]
Monitoare video:
– –
în culori:
[…]
– – –
altele
[…]” [traducere neoficială]
Conform articolului 9 alineatul (1) litera (a) a doua liniuță din Regulamentul nr. 2658/87, Comisia elaborează note explicative privind NC pe care le publică în mod regulat în
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
. Cele publicate la 23 octombrie 2002 (
JO C 256, p. 1
) precizează, referitor la subpoziția 84716090:
„La această subpoziție se clasifică, printre altele, aparatele de vizualizare care pot fi utilizate numai ca unități de ieșire pentru mașinile automate de prelucrare a datelor.
Aceste aparate nu pot reda o imagine plecând de la un semnal codat (semnal video compozit).” [traducere neoficială]
Nota explicativă privind NC referitoare la subpoziția 85282190 face trimitere la notele explicative privind poziția 8528 din SA al doilea paragraf punctul 6.
La momentul faptelor din acțiunea principală, ratele taxelor vamale la import aplicabile aparatelor de la subpoziția 85282190 era de 14%, în timp ce aparatele clasificate la subpoziția 84716090 beneficiau de o scutire de taxe.
Cu scopul de a asigura aplicarea uniformă a NC, Comisia a adoptat Regulamentul nr. 754/2004, a cărui intrare în vigoare a avut loc, potrivit articolului 3, la 13 mai 2004. Anexa la regulamentul menționat are următorul cuprins:
Descrierea mărfii
Clasificare (cod NC)
Explicație
(1)
(2)
(3)
1.
Ecran cu plasmă, color, cu o diagonală a ecranului de 106 cm [dimensiuni globale: 104 (l) × 64,8 (h) × 9,5 (p) cm] și cu o configurație de 852 × 480 pixeli.
Aparatul este prevăzut cu următoarele interfețe:
—
un conector RVB;
—
un conector DVI (interfață video digitală);
—
un conector de control.
Conectorul RVB permite aparatului afișarea datelor care provin direct de la o mașină automată de prelucrare a informațiilor.
Conectorul DVI permite aparatului să afișeze semnale care provin de la o mașină de prelucrare automată a datelor sau de la o altă sursă precum un aparat de citire a DVD-urilor sau un aparat de jocuri video, via o cutie tuner.
Aparatul este prevăzut cu următoarele interfețe:
—
un conector RVB;
—
un conector DVI (interfață video digitală);
—
un conector de control.
Conectorul RVB permite aparatului afișarea datelor care provin direct de la o mașină automată de prelucrare a informațiilor.
Conectorul DVI permite aparatului să afișeze semnale care provin de la o mașină de prelucrare automată a datelor sau de la o altă sursă precum un aparat de citire a DVD-urilor sau un aparat de jocuri video, via o cutie tuner.
8528 21 90
Clasificarea se stabilește conform dispozițiilor din regulile generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și conform formulării codurilor NC 8528, 8528 21 și 8528 21 90.
Clasificarea la subpoziția 8471 60 este exclusă, deoarece nu este vorba de un tip de monitor care să fie folosit exclusiv sau în principal într-o mașină de prelucrare automată a datelor (a se vedea nota 5 din capitolul 84).
De asemenea, produsul nu poate fi clasificat la poziția 8531, deoarece funcția produsului nu este de a furniza un semnal vizual (a se vedea notele explicative din Sistemul armonizat de la poziția 8531 punctul D).
2.
Ecran cu plasmă, color, cu o diagonală a ecranului de 106 cm [dimensiuni globale: 103 (l) × 63,6 (h) × 9,5 (p) cm], cu o configurație de 1 024 × 1 024 pixeli și prevăzut cu boxe detașabile.
Aparatul este prevăzut cu următoarele interfețe:
—
un conector DVI (interfață video digitală);
—
un conector de control.
Conectorul DVI permite aparatului să afișeze semnale care provin de la o mașină de prelucrare automată a datelor sau de la o altă sursă precum un aparat de citire a DVD-urilor sau un aparat de jocuri video, via o cutie tuner.
Aparatul este prevăzut cu următoarele interfețe:
—
un conector DVI (interfață video digitală);
—
un conector de control.
Conectorul DVI permite aparatului să afișeze semnale care provin de la o mașină de prelucrare automată a datelor sau de la o altă sursă precum un aparat de citire a DVD-urilor sau un aparat de jocuri video, via o cutie tuner.
8528 21 90
Clasificarea se stabilește conform dispozițiilor din regulile generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, precum și conform formulării codurilor NC 8528, 8528 21 și 8528 21 90.
Clasificarea la subpoziția 8471 60 este exclusă, deoarece nu este vorba de un tip de monitor care să fie folosit exclusiv sau în principal într-o mașină de prelucrare automată a datelor (a se vedea nota 5 din capitolul 84).
De asemenea, produsul nu poate fi clasificat la poziția 8531, deoarece funcția produsului nu este de a furniza un semnal vizual (a se vedea notele explicative din Sistemul armonizat de la poziția 8531 punctul D).
Consiliul de Cooperare Vamală, devenit Organizația Mondială a Vămilor (OMV), instituit prin convenția privind înființarea respectivului consiliu încheiată la Bruxelles la 15 decembrie 1950, aprobă, în condițiile stabilite la articolul 8 din Convenția privind SA, notele explicative și avizele de clasificare adoptate de Comitetul SA, instanță a cărei organizare este reglementată de articolul 6 din aceasta. Conform articolului 7 alineatul (1) din Convenția privind SA, sarcina acestui comitet constă în special în a propune modificări la aceasta și în a redacta note explicative, avize de clasificare, precum și alte avize pentru interpretarea SA.
Notele explicative privind poziția 8471 din SA au următorul cuprins:
„I. – Mașini automate de prelucrare a datelor și unități ale acestora
[…]
D. – Unități prezentate separat
[…]
Printre unitățile componente vizate sunt incluse unitățile de vizualizare (afișaj) ale mașinilor automate de prelucrare a datelor care prezintă sub formă grafică datele prelucrate. Aceste unități diferă de monitoarele video și de receptoarele de televiziune de la poziția 8528 din mai multe puncte de vedere, în principal următoarele:
1)
Unitățile de vizualizare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor sunt capabile să recepționeze un semnal emis numai de o unitate centrală de prelucrare a unei mașini automate de prelucrare a datelor și, în consecință, nu sunt în măsură să reproducă o imagine în culori pornind de la un semnal video complex ale cărui unde au o formă ce corespunde unor norme de emisie (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC sau altele). Ca atare, ele sunt echipate cu organe de conectare tipice sistemului de prelucrare a datelor (de exemplu, interfață RS-232C, conectoare DIN sau SUB-D) și nu sunt echipate cu circuit audio. Ele sunt comandate prin adaptoare speciale (de exemplu, adaptoare monocrome sau grafice) care sunt integrate în unitatea centrală a mașinii automate de prelucrare a datelor.
2)
Aceste unități de vizualizare se caracterizează printr-o slabă emisie de câmp magnetic. Pasul liniilor ecranelor acestor unități începe de la 0,41 mm pentru o rezoluție mijlocie și scade treptat, pe măsură ce rezoluția crește.
3)
În scopul prezentării imaginilor de mici dimensiuni, dar de o definiție ridicată, dimensiunea punctelor (pixeli) pe ecran este mai mică, iar convergența mai puternică în cazul unităților de vizualizare de la această poziție decât în cazul monitoarele video și al receptoarelor de televiziune de la poziția 8528 (convergența este capacitatea tunului sau a tunurilor de electroni de a excita un singur punct de pe suprafața ecranului catodic, fără să excite punctele adiacente).
4)
La aceste unități de vizualizare frecvența video (lățimea benzii), care este unitatea de măsură ce determină câte puncte pot fi transmise pe secundă pentru a forma imaginea, este în general de 15 MHz sau mai mult, pe când la monitoarele video de la poziția 8528 lățimea benzii nu depășește în general 6 MHz. Frecvența de baleiaj orizontal a acestor unități de vizualizare variază, în funcție de normele utilizate pentru diferite moduri de vizualizare, în general, de la 15 kHz la peste 155 kHz. Numeroase tipuri de unități de vizualizare pot utiliza frecvențe multiple de baleiaj orizontal. Frecvența de baleiaj orizontal a monitoarelor video de la poziția 8528 este fixă, în general 15,6 sau 15,7 kHz, în funcție de normele de televiziune utilizate. Pe de altă parte, unitățile de vizualizare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor nu funcționează după normele de frecvență internaționale sau naționale adoptate în domeniul difuziunii publice sau după normele de frecvență adoptate pentru televiziunea în circuit închis.
5)
Unitățile de vizualizare de la această poziție conțin frecvent mecanisme ce permit pivotarea și reglajul înclinării, ecrane fără luciu, fără scânteiere, precum și alte caracteristici ergonomice destinate să permită operatorului să lucreze timp îndelungat în apropierea unității fără a obosi.
[…]” [traducere neoficială]
Notele explicative privind poziția 8528 din SA au următorul cuprins:
„[…]
Poziția cuprinde aparatele receptoare de televiziune (inclusiv monitoarele video și proiectoarele video), chiar încorporând în aceeași carcasă un receptor de radiodifuziune sau un aparat de înregistrare sau de reproducere a sunetului sau a imaginilor.
Printre aparatele de la această poziție se pot menționa:
[…]
6)
Monitoarele video, care sunt receptoare legate direct prin cabluri coaxiale la camera video sau la un magnetoscop și în care au fost desființate toate circuitele de radiofrecvență, se prezintă ca aparate de folosință profesională utilizate în centrele de control al stațiilor de televiziune sau în televiziunea cu circuit închis (aeroporturi, gări, siderurgie, chirurgie etc.). În principal, aceste aparate sunt constituite din dispozitive ce realizează crearea și devierea unui punct luminos pe un ecran, în sincronism cu semnalele de la sursă și cu unul sau cu mai multe amplificatoare video ce permit să varieze intensitatea punctului luminos. Ele pot avea intrările roșu (R), verde (G) și albastru (B) separate sau codificate în oricare dintre sisteme (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC sau altele). Pentru receptarea semnalelor codate, monitorul trebuie să fie echipat pentru decodarea (separarea) semnalelor R, G și B. Mijlocul utilizat de obicei pentru formarea imaginii este tubul catodic cu vedere directă sau proiectorul cu trei tuburi catodice, dar există monitoare ce folosesc alte mijloace pentru a ajunge la același obiectiv (de exemplu, ecran cu cristale lichide, raze luminoase deviate pe o peliculă de ulei). Aceste monitoare pot fi cu tub catodic sau sub formă de ecrane plate, cu cristale lichide, cu diodă emițătoare de lumină (LED), cu plasmă etc.
Monitoarele video de la această poziție nu trebuie confundate cu unitățile de afișare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor, descrise la Nota explicativă de la poziția 8471.” [traducere neoficială]
Acțiunea principală și întrebările preliminare
În luna august 2004, Kamino a vămuit, în vederea punerii în liberă circulație, un lot de monitoare în culori de tip LCD, modelul BenQ FP231W, care reproduc imagini pe bază de cristale lichide ce reflectă lumina. Aceste monitoare au fost clasificate la subpoziția 85282190.
Ecranele acestor monitoare măsoară 53,48 (l) × 46,55 (h) × 24,84 (p) cm, având o diagonală de 58,42 cm (23 de țoli). Acestea au o rezoluție maximă de 1920 × 1200 pixeli, format de 16:10, frecvență de baleiaj orizontal și vertical de 30 la 81 kHz și, respectiv, de 50 la 76 Hz, intensitate luminoasă de 250 cd/m
, pot afișa 16,7 milioane de culori și au un contrast de 500:1.
Monitoarele respective sunt dotate cu prize D-Sub, DVI-D, USB, S-video și video compozit, cu ajutorul cărora pot reproduce atât imagini provenind de la o mașină automată de prelucrare a datelor, cât și imagini provenind de la alte aparate. În plus, acestea sunt dotate cu o ieșire audio cu o putere maximă de 4 wați pe care pot fi conectate difuzoare.
Întrucât a considerat că aceste monitoare trebuie clasificate la subpoziția 84716090, Kamino a formulat o reclamație împotriva notificării de plată. Această reclamație a fost respinsă prin decizia inspectorului vamal pentru motivul că monitoarele respective sunt destinate reproducerii imaginilor și pot fi conectate la playere DVD, proiectoare de tip „home-cinema”, console pentru jocuri, camere video, camere video cu înregistrare și mașini automate de prelucrare a datelor.
În cadrul acțiunii formulate împotriva acestei decizii, Gerechtshof te Amsterdam (Curtea de Apel din Amsterdam) a considerat că proprietățile și caracteristicile monitoarelor în cauză în acțiunea principală, în special rezoluția și intensitatea luminoasă, fac ca acestea să fie destinate unui public de creatori, de graficieni și de alți profesioniști și că sunt concepute în special pentru a fi plasate pe un birou sau pe o masă de lucru în vederea unei consultări din apropiere.
Această instanță a constatat că fabricantul pusese în circulație aparatele respective exclusiv în acest context de utilizare și, în plus, că sunt prea costisitoare pentru a fi utilizate exclusiv sau în principal în scopuri ludice. Prin urmare, instanța a considerat că, deși monitoarele în cauză în acțiunea principal nu sunt exclusiv destinate utilizării de către profesioniștii din categoriile sus-menționate, întrucât pot avea și alte utilizări, acestea sunt destinate respectivilor profesioniști într-un mod atât de dominant din punctul de vedere al unei utilizări raționale și utile încât, global, îndeplinesc criteriile enunțate la nota 5 (B) din capitolul 84 din NC. În opinia instanței respective, Regulamentul nr. 754/2004 nu se opune acestei concluzii, întrucât acesta are în vedere alte aparate care prezintă caracteristici tehnice substanțial diferite.
Staatssecretaris van Financiën a formulat recurs împotriva acestei hotărâri în fața Hoge Raad der Nederlanden (Curtea Supremă a Țărilor de Jos), arătând că, atunci când a examinat îndeplinirea criteriilor definite la nota 5 (B) din capitolul 84 din NC în ceea ce privește monitoarele în cauză în acțiunea principală, în mod eronat Gerechtshof te Amsterdam nu a ținut seama de celelalte posibilități de utilizare pe care le oferă aceste monitoare în afara unei utilizări ca element al unui sistem automat de prelucrare a datelor.
Hoge Raad der Nederlanden ridică, pe de o parte, problema dacă, în cazul în care nu există un criteriu univoc care să permită stabilirea, numai pe baza caracteristicilor tehnice, a destinației principale a unui monitor apt să reproducă imagini video ce provin atât de la o mașină automată de prelucrare a datelor, cât și din alte surse, prezintă de asemenea o eventuală importanță decisivă publicul de utilizatori vizat, astfel cum acesta poate fi definit având în vedere modul în care aparatul respectiv este comercializat, precum și prețul său de vânzare. Pe de altă parte, instanța de trimitere ridică problema dacă domeniul de aplicare al Regulamentului nr. 754/2004 include monitoarele în cauză în acțiunea principală.
În aceste condiții, Hoge Raad der Nederlanden a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Nota 5 (B) din capitolul 84 din NC […] trebuie interpretată în sensul că un monitor în culori apt să reproducă semnale provenind atât de la o mașină automată de prelucrare a datelor în sensul poziției 8471 […], cât și de la alte surse nu poate fi clasificat la poziția 8471 […]?
2)
În ipoteza în care nu se exclude clasificarea la poziția 8471 […] a monitorului […] menționat la prima întrebare, care sunt circumstanțele pe baza cărora trebuie să se stabilească dacă acesta este de tipul celor utilizate exclusiv sau în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor?
3)
Domeniul de aplicare al Regulamentului […] nr. 754/2004 […] cuprinde monitorul în litigiu și, în cazul unui răspuns afirmativ, acest regulament este valabil, având în vedere răspunsurile la primele două întrebări?”
Cu privire la întrebările preliminare
Cu privire la prima întrebare
Prin intermediul acestei întrebări, instanța de trimitere solicită Curții, în esență, să stabilească dacă monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală, apte să reproducă semnale provenind atât de la o mașină automată de prelucrare a datelor, cât și de la alte surse, pot fi considerate unități „de tipul celor utilizate […] în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor” în sensul notei 5 (B) din capitolul 84 din NC și clasificate la subpoziția 84716090.
Trebuie amintită jurisprudența constantă potrivit căreia, în interesul securității juridice și al facilității controalelor, criteriul decisiv pentru clasificarea tarifară a mărfurilor trebuie căutat, în general, în caracteristicile și în proprietățile lor obiective, astfel cum au fost definite în formularea poziției din Nomenclatura combinată și în notele de secțiune sau de capitol (a se vedea în special Hotărârea din 18 iulie 2007, Olicom,
C-142/06, Rep., p. I-6675
, punctul 16 și jurisprudența citată).
Notele care precedă capitolele din Nomenclatura combinată, precum și, de altfel, notele explicative din Nomenclatura Consiliului de Cooperare Vamală reprezintă mijloace importante de asigurare a unei aplicări uniforme a Tarifului vamal comun și oferă, prin ele însele, elemente valabile pentru interpretarea acestuia (a se vedea Hotărârea din 19 mai 1994, Siemens Nixdorf,
C-11/93, Rec., p. I-1945
, punctul 12, Hotărârea din 18 decembrie 1997, Techex,
C-382/95, Rec., p. I-7363
, punctul 12, Hotărârea din 19 octombrie 2000, Peacock,
C-339/98, Rec., p. I-8947
, punctul 10, și Hotărârea Olicom, citată anterior, punctul 17).
În speță, textul poziției 8471, care, în opinia Kamino, cuprinde monitoarele în cauză în acțiunea principală, are în vedere, printre altele, mașinile automate de prelucrare a datelor și unitățile acestora, în timp ce textul poziției 8528, în care, în opinia guvernului olandez și a Comisiei, trebuie clasificate monitoarele respective, privește, printre altele, aparatele receptoare de televiziune și monitoarele video. În special, sunt cuprinse la subpoziția 84716090 unități de intrare sau de ieșire, altele decât imprimantele și tastaturile, care pot avea în același corp unități de memorie, în timp ce subpoziția 85282190 are în vedere monitoare video în culori.
Comisia consideră că, dat fiind că acestea pot reproduce alte imagini decât cele provenind de la o mașină automată de prelucrare a datelor, monitoarele în cauză în acțiunea principală exercită o funcție proprie diferită de cea a prelucrării datelor în sensul notei 5 (E) din capitolul 84 din NC. Prin urmare, nota 5 (B) din același capitol nu s-ar aplica în ceea ce privește aceste monitoare, care ar trebui să se clasifice la poziția corespunzătoare funcției lor, și anume la poziția 8528, care are în vedere, printre altele, monitoarele video.
Totuși, această teză nu poate fi admisă.
Potrivit notei 5 (E) din capitolul 84 din NC, „[m]așinile care îndeplinesc o funcție proprie, alta decât prelucrarea datelor, și care încorporează o mașină automată de prelucrare a datelor sau care lucrează în legătură cu o astfel de mașină se clasifică la pozițiile corespunzătoare funcției lor respective sau, în absența acesteia, la o poziție reziduală”.
Din modul de redactare a acestei note rezultă că „funcția proprie” îndeplinită de o mașină care lucrează în legătură cu o mașină automată de prelucrare a datelor trebuie să fie „alta decât prelucrarea datelor” (a se vedea Hotărârea Olicom, citată anterior, punctul 30).
În plus, din economia generală și din finalitatea notei 5 (E) din capitolul 84 din NC rezultă că expresia „se clasifică la pozițiile corespunzătoare funcției lor respective”, ce figurează în această notă, nu urmărește să indice preempțiunea unei funcții asupra altora care ar fi de asemenea îndeplinite de aparatul care trebuie clasificat și care ar ține de prelucrarea datelor, ci să împiedice ca aparate a căror funcție nu are legătură cu prelucrarea datelor să fie clasificate la poziția 8471 doar pentru motivul că încorporează o mașină automată de prelucrare a datelor sau lucrează în legătură cu o astfel de mașină (Hotărârea din 11 decembrie 2008, Kip Europe și alții,
C-362/07 și C-363/07, Rep., p. I-9489
, punctul 33).
În această privință, trebuie amintit că, astfel cum reiese de la punctul 36 din Hotărârea Kip Europe și alții, citată anterior, singurele aparate care îndeplinesc o „funcție proprie, alta decât prelucrarea datelor”, în sensul notei 5 (E) din capitolul 84 din NC, sunt cele care încorporează o mașină automată de prelucrare a datelor sau care lucrează în legătură cu o astfel de mașină a căror funcție nu ține de prelucrarea datelor.
Or, potrivit datelor necontestate care figurează în dosarul supus Curții în cadrul prezentei proceduri, în afara funcției de reproducere a imaginilor provenind de la aparate precum o consolă de jocuri, un player video sau un player DVD, care nu ține de prelucrarea datelor, monitoarele în cauză în acțiunea principală asigură de asemenea reproducerea semnalelor emise de o mașină automată de prelucrare a datelor.
Prin urmare, trebuie să se examineze dacă, astfel cum susține Kamino, asemenea monitoare se clasifică la poziția 8471 ca unități ale unei mașini automate de prelucrare a datelor, întrucât îndeplinesc cele trei condiții stabilite la nota 5 (B) literele (a)-(c) din capitolul 84 din NC, și anume să fie de tipul celor utilizate exclusiv sau în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor, să fie conectabile la unitatea centrală de prelucrare și să fie apte să recepționeze sau să furnizeze date sub o formă utilizabilă în sistem.
În această privință, este cert că monitoarele respective sunt conectabile la unitatea centrală de prelucrare, că recepționează date sub o formă utilizabilă în sistem și că, fiind apte să reproducă semnale provenind și din alte surse, acestea nu sunt de tipul celor utilizate exclusiv într-un sistem automat de prelucrare a datelor. Prin urmare, trebuie să se examineze dacă aceste monitoare ar putea fi totuși considerate ca fiind de tipul celor utilizate „în principal” într-un astfel de sistem, în sensul notei 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din NC.
Atât guvernul olandez, cât și Comisia susțin că nota 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din NC trebuie interpretată în sensul că simpla posibilitate, pentru monitoarele în cauză în acțiunea principală, de a reproduce imagini provenind din alte surse decât dintr-o mașină automată de prelucrare a datelor exclude clasificarea lor la poziția 8471.
Totuși, nu poate fi admisă această interpretare a notei 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din NC, a cărei formulare ia în considerare în mod expres două categorii de unitate de mașină automată de prelucrare a datelor, și anume cea privind unitățile de tipul celor utilizate „exclusiv” într-un sistem automat de prelucrare a datelor și cea privind unitățile de tipul celor utilizate „în principal” într-un astfel de sistem.
Într-adevăr, astfel cum a arătat avocatul general la punctul 33 din concluziile prezentate, o astfel de interpretare ar echivala cu suprimarea, în textul notei respective, a termenului „în principal”.
În susținerea argumentării lor, guvernul olandez și Comisia se întemeiază în special pe notele explicative ale NC privind subpoziția 84716090, precum și pe notele explicative privind poziția 8471 din SA, în special punctul 1 prima teză din partea capitolului I D consacrată unităților de vizualizare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor.
În această privință, potrivit unei jurisprudențe constante, notele explicative elaborate, în privința Nomenclaturii combinate, de Comisie și, în privința SA, de OMV aduc o contribuție importantă la interpretarea domeniului de aplicare al diferitelor poziții tarifare, fără a avea însă forță juridică obligatorie (a se vedea în special Hotărârea din 12 ianuarie 2006, Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht,
C-311/04, Rec., p. I-609
, punctul 27 și jurisprudența citată).
Formularea notelor explicative ale Nomenclaturii combinate, care nu se substituie acelora ale SA, dar care trebuie considerate complementare lor (a se vedea în acest sens Hotărârea din 6 decembrie 2007, Van Landeghem,
C-486/06, Rep., p. I-10661
, punctul 36) și trebuie consultate împreună cu acestea, trebuie, așadar, să fie conformă dispozițiilor din NC și nu le poate modifica sfera de aplicare (a se vedea în special Hotărârea Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht, citată anterior, punctul 28 și jurisprudența citată).
Or, dacă notele explicative menționate la punctul 46 din prezenta hotărâre ar trebui interpretate, astfel cum sugerează guvernul olandez și Comisia, în sensul că exclud clasificarea la subpoziția 84716090 a tuturor monitoarelor apte să reproducă semnale provenind atât de la o mașină automată de prelucrare a datelor, cât și de la alte surse, notele explicative respective ar avea ca efect modificarea și în special restrângerea sferei notei 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din NC.
Rezultă că, presupunând că notele explicative ale NC privind subpoziția 84716090 și notele explicative privind poziția 8471 din SA, în special punctul 1 prima teză din partea capitolului I D consacrată unităților de vizualizare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor, ar trebui interpretate în acest sens, aplicarea acestora ar trebui înlăturată cu privire la acest punct, întrucât această interpretare nu este conformă notei 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din NC.
Având în vedere toate cele de mai sus, trebuie să se răspundă la prima întrebare adresată că monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală nu sunt excluse de la clasificarea la subpoziția 84716090, ca unități de tipul celor utilizate „în principal” într-un sistem automat de prelucrare a datelor în sensul notei 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din NC, doar pentru simplul fapt că sunt apte să reproducă semnale provenind atât de la o mașină automată de prelucrare a datelor, cât și de la alte surse.
Cu privire la a doua întrebare
Prin intermediul acestei întrebări, instanța de trimitere solicită Curții să precizeze care sunt criteriile ce permit să se stabilească dacă monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală reprezintă unități de tipul celor utilizate în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor.
Potrivit Comisiei, conexiunile de care dispun monitoarele în cauză în acțiunea principală, și anume conexiuni DVI-D, S-video și video compozit, echipează monitoare concepute pentru televizoare. Din acest motiv, monitoarele în cauză în acțiunea principală ar exercita o dublă funcție, și anume reproducerea semnalelor emise de o mașină automată de prelucrare a datelor și reproducerea de imagini video.
Guvernul olandez arată că dacă monitoarele sunt echipate cu o interfață VGA cu sau fără interfață audio, acestea trebuie considerate ca fiind de tipul celor utilizate exclusiv într-un sistem automat de prelucrare a datelor. În afara acestei ipoteze, aceste monitoare pot fi considerate ca fiind de tipul celor utilizate în principal în astfel de sisteme numai în cazul în care posibilitatea de a utiliza monitoare prevăzute de asemenea cu alte interfețe în afara unui sistem automat de prelucrare a datelor este pur teoretică.
Totuși, aceste argumente nu pot fi admise.
Într-adevăr, deși este adevărat că, astfel cum a arătat Comisia în observațiile prezentate, criteriul „să fie de tipul celor utilizate exclusiv sau în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor”, enunțat la nota 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din NC, nu vizează utilizarea ca atare a monitorului, ci funcțiile pe care acesta le poate asigura, nu este mai puțin adevărat că, astfel cum reiese din cuprinsul punctului 44 din prezenta hotărâre, nota respectivă ia în considerare în mod expres cele două categorii de unități pe care le vizează, iar această distincție trebuie aplicată în practică.
În această privință, trebuie să se constate că, spre deosebire de ceea ce susțin atât guvernul olandez, cât și Comisia, numărul și tipul de prize cu care sunt dotate monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală nu pot constitui, prin ele însele, criteriile determinante pentru clasificarea tarifară a unor astfel de monitoare și că, în scopul realizării acesteia, trebuie să se aprecieze, în raport și cu alte criterii și având în vedere caracteristicile și proprietățile obiective ale respectivelor monitoare, atât măsura în care pot exercita mai multe funcții, cât și nivelul de performanță pe care îl ating în exercitarea acestor funcții.
Prin urmare, în măsura în care astfel de monitoare nu pot fi excluse din noțiunea de unitate a unei mașini automate de prelucrare a datelor, în sensul notei 5 (B) litera (a) și a notei 5 (C) din capitolul 84 din NC, trebuie identificate criteriile care permit să se decidă dacă aceste monitoare aparțin tipului utilizat în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor sau dacă proprietățile și caracteristicile lor tehnice le plasează printre ecranele de televiziune sau monitoarele video.
În speță, în scopul clasificării tarifare a monitoarele precum cele în cauză în acțiunea principală, trebuie să se recurgă la notele explicative privind poziția 8471 din SA, în special la punctele 1-5 din partea din capitolul I D consacrată unităților de vizualizare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor.
În această privință, din cuprinsul punctelor menționate reiese că monitoarele utilizate în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor pot fi identificate, în afară de faptul că sunt prevăzute cu tipul de priză adecvat pentru conectarea la sisteme de prelucrare a datelor, prin alte caracteristici tehnice, în special prin faptul că au fost concepute pentru o muncă în apropiere, că nu dispun de posibilitatea reproducerii semnalelor de televiziune, că au o slabă emisie de câmp magnetic, că pasul liniilor ecranului începe de la 0,41 mm pentru o rezoluție medie și scade treptat, pe măsură ce rezoluția crește, că lățimea benzii este de 15 MHz sau mai mare, precum și prin faptul că dimensiunea pixelilor pe ecran este mai mică decât la monitoarele video de la poziția 8528, în timp ce convergența primelor este mai puternică decât a acestora din urmă.
Prin urmare, trebuie să se răspundă la a doua întrebare adresată că, în scopul de a stabili dacă monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală sunt unități de tipul celor utilizate în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor, autoritățile naționale, inclusiv instanțele, trebuie să recurgă la indicațiile care figurează în notele explicative privind poziția 8471 din SA, în special la punctele 1-5 din partea capitolului I D consacrată unităților de vizualizare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor.
Cu privire la a treia întrebare
Prin intermediul acestei întrebări, instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă domeniul de aplicare al Regulamentului nr. 754/2004, a cărui anexă clasifică la subpoziția 85282190 două tipuri de ecran cu plasmă având caracteristici tehnice care le permit să afișeze semnale ce provin de la o mașină automată de prelucrare a datelor sau de la o altă sursă, precum un player DVD sau un aparat de jocuri video, via o cutie tuner, cuprinde monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală. În cazul unui răspuns afirmativ, instanța de trimitere solicită de asemenea Curții să se pronunțe asupra validității regulamentului menționat.
Din jurisprudență reiese, pe de o parte, că un regulament de clasificare precum Regulamentul nr. 754/2004 este adoptat de Comisie în cazul în care clasificarea în Nomenclatura combinată a unui anumit produs poate prezenta o dificultate sau poate face obiectul unei controverse și, pe de altă parte, că un astfel de regulament are un caracter general în măsura în care nu se aplică unui anumit operator, ci ansamblului produselor identice cu cel care a făcut obiectul acestei clasificări (a se vedea în acest sens Hotărârea din 17 mai 2001, Hewlett Packard,
C-119/99, Rec., p. I-3981
, punctele 18 și 19, precum și Hotărârea Kip Europe și alții, citată anterior, punctul 59).
Trebuie însă constatat că mărfurile care au făcut obiectul unei clasificări prin Regulamentul nr. 754/2004 nu sunt identice monitoarelor în cauză în acțiunea principală din punctul de vedere al tehnologiei. Într-adevăr, cele două tipuri de aparate descrise în anexa la acest regulament sunt ecrane cu plasmă, în timp ce monitoarele în cauză în acțiunea principală au ecrane de tip LCD.
Acestea diferă și în ceea ce privește dimensiunile lor, întrucât diagonala ecranului aparatelor care fac obiectul Regulamentului nr. 754/2004 este de 106 cm (41,73 țoli), în timp ce diagonala monitoarelor în cauză în acțiunea principală este de 58,42 cm (23 de țoli).
În plus, cele două tipuri de aparate clasificate prin Regulamentul nr. 754/2004 au o rezoluție de 852 × 480 pixeli și, respectiv, de 1024 × 1024 pixeli. În schimb, rezoluția monitoarelor în cauză în acțiunea principală este de 1920 × 1200 pixeli.
Trebuie adăugat că deși aplicarea, prin analogie, a unui regulament de clasificare produselor similare celor vizate de acest regulament favorizează o interpretare coerentă a Nomenclaturii combinate, precum și egalitatea de tratament a operatorilor (a se vedea Hotărârea din 4 martie 2004, Krings,
C-130/02, Rec., p. I-2121
, punctul 35, și Hotărârea din 13 iulie 2006, Anagram International,
C-14/05, Rec., p. I-6763
, punctul 32), într-o astfel de ipoteză mai este necesar ca produsele care trebuie clasificate și cele vizate de regulamentul de clasificare să fie suficient de similare.
Or, simplul fapt că atât monitoarele în cauză în acțiunea principală, cât și produsele vizate de Regulamentul nr. 754/2004 dispun de un conector DVI și că, din acest motiv, sunt toate apte să reproducă semnale provenind atât de la o mașină automată de prelucrare a datelor, cât și de la alte surse, în afara oricărei aprecieri a caracteristicilor lor obiective, precum și a performanțelor lor în diferitele funcții pe care le îndeplinesc, nu poate fi suficient, ținând seama de diferențele evidențiate la punctele 64-66 din prezenta hotărâre, pentru a aplica, prin analogie, regulamentul menționat acestor monitoare.
Rezultă că, întrucât monitoarele în cauză în acțiunea principală nu sunt identice și nici suficient de similare produselor care fac obiectul unei clasificări prin Regulamentul nr. 754/2004, acesta din urmă nu este aplicabil monitoarelor respective. Prin urmare, nu este necesar să se aprecieze validitatea acestuia.
Având în vedere considerațiile de mai sus, trebuie să se răspundă la a treia întrebare adresată că Regulamentul nr. 754/2004 nu se aplică în scopul clasificării tarifare a monitoarelor în cauză în acțiunea principală.
Cu privire la cheltuielile de judecată
Întrucât, în privința părților din acțiunea principală, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.

Pentru aceste motive, Curtea (Camera a treia) declară:

1)
Monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală nu sunt excluse de la clasificarea la subpoziția 84716090, ca unități de tipul celor utilizate „în principal” într-un sistem automat de prelucrare a datelor în sensul notei 5 (B) litera (a) din capitolul 84 din Nomenclatura combinată care constituie anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1789/2003 al Comisiei din 11 septembrie 2003, doar pentru simplul fapt că sunt apte să reproducă semnale provenind atât de la o mașină automată de prelucrare a datelor, cât și de la alte surse.

2)
În scopul de a stabili dacă monitoare precum cele în cauză în acțiunea principală sunt unități de tipul celor utilizate în principal într-un sistem automat de prelucrare a datelor, autoritățile naționale, inclusiv instanțele, trebuie să recurgă la indicațiile care figurează în notele explicative privind poziția 8471 din Sistemul armonizat instituit prin Convenția internațională privind Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, încheiată la Bruxelles la 14 iunie 1983, și protocolul de modificare a acesteia din 24 iunie 1986, în special la punctele 1-5 din partea capitolului I D consacrată unităților de vizualizare ale mașinilor automate de prelucrare a datelor.

3)
Regulamentul (CE) nr. 754/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată nu se aplică în scopul clasificării tarifare a monitoarelor în cauză în acțiunea principală.

Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: olandeza.