CELEX: 62009CJ0123
Bendrasis muitų tarifas
Tarifinės pozicijos
Jodinėjimo pirštinių klasifikavimas
3926 pozicija
6116 pozicija

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir
statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk.,
2 t., p. ) su pakeitimais, padarytais 2003 m. rugsėjo 11 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1789/2003, I priedo išaiškinimu.
Šis prašymas pateiktas byloje tarp
Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG
(toliau –
Roeckl
) ir
Hauptzollamt München
(Miuncheno centrinė muitinė) dėl iš megztinės medžiagos, padengtos plastiko sluoksniu, pagamintų jodinėjimo pirštinių, kurių
viena megztinės medžiagos pusė yra pašiaušta ir toliau visiškai padengta plastiku, t. y. poliuretano putomis, tarifinio klasifikavimo.

Teisinis pagrindas

Tarptautinė teisė
Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – SS) konvencija, sudaryta 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje,
ir 1986 m. birželio 24 d. jos pakeitimo protokolas (toliau − SS konvencija) Bendrijos vardu buvo patvirtinti 1987 m. balandžio
7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (OL L 198, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 288).
Pagal SS konvencijos 3 straipsnio 1 dalį kiekviena Susitariančioji Šalis įsipareigoja užtikrinti, kad jos muitų tarifų ir
statistikos nomenklatūra atitiks SS, be papildymų ar pakeitimų naudoti visas SS pozicijas bei subpozicijas kartu su jas atitinkančiais
skaitmeniniais kodais ir laikytis šios sistemos numeravimo tvarkos. Šioje nuostatoje taip pat numatyta, kad kiekviena Susitariančioji
Šalis įsipareigoja taikyti bendrąsias suderintos sistemos aiškinimo taisykles ir visas SS skyrių, skirsnių ir subpozicijų
pastabas, taip pat nekeisti šių SS skyrių, skirsnių ir subpozicijų apimties.
Muitinių bendradarbiavimo taryba (tapusi Pasaulio muitinių organizacija, toliau − PMO), įsteigta 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje
sudarytos tarptautinės konvencijos pagrindu, laikydamasi SS konvencijos 8 straipsnio sąlygų tvirtina paaiškinimus ir klasifikavimo
nuomones, kuriuos priėmė SS komitetas, t. y. institucija, kurios sudėtis reglamentuojama konvencijos 6 straipsniu. Pagal SS konvencijos
7 straipsnio 1 dalį šio komiteto funkcija yra visų pirma siūlyti šios konvencijos pakeitimus ir rengti paaiškinimus, klasifikavimo
nuomones ir kitus siūlymus, kaip aiškinti SS.
Pagal SS paaiškinimų VIII punktą, susijusį su 3 bendrosios taisyklės b punktu, „esminį požymį lemiantis faktorius priklauso
nuo prekių rūšies. Pavyzdžiui, jis gali būti nustatomas pagal sudedamąsias medžiagas ar dalis, pagal jų apimtis, kiekį, svorį
ar vertę, arba pagal sudedamosios medžiagos svarbą prekės panaudojimui“.
Iš SS paaiškinimų 39 skirsnio „Plastikai ir jų dirbiniai“ bendrųjų pastabų matyti šio skirsnio taikymo sritis. Šiam skyriui
priskiriami tekstilės ir plastiko junginių produktai. Atitinkamos šio skirsnio bendrosios pastabos suformuluotos taip:
„Sienų ar lubų dangos, atitinkančios šio skirsnio 9 pastaboje nurodytas sąlygas, priskiriamos 39.18. skyriui. Plastikų ir
tekstilės gaminių junginių klasifikavimas reglamentuojamas iš esmės XI skyriaus 1 pastabos h punktu, 56 skirsnio 3 pastaba
ir 59 skirsnio 2 pastaba. Šis skirsnis taip pat apima šiuos produktus:
a)      plastiku įmirkytus, aptrauktus, padengtus arba šia medžiaga laminuotus veltinius, kurių 50 % arba mažiau svorio sudaro tekstilė,
bei į plastiko apvalkalą visiškai įvilktus veltinius;
b)      audiniai ir neaustinės medžiagos, visiškai įvilktos į plastiko apvalkalą arba iš abiejų pusių visiškai aptrauktos ar padengtos
šia medžiaga, su sąlyga, kad aptraukimas arba danga būtų matomi plika akimi; taikant šią nuostatą neatsižvelgiama į jokį dėl
šių operacijų įvykusį spalvos pasikeitimą;
c)      įmirkyti, aptraukti arba padengti plastiku arba šia medžiaga laminuoti audiniai, kurių neįlaužus neįmanoma rankomis apsukti
apie 7 mm skersmens cilindrą 15–30° C temperatūroje;
d)      plokštės, lakštai ir juostelės iš skystųjų plastikų, sujungti su audiniu (kaip jis apibrėžtas 59 skirsnio 1 pastaboje), veltiniu
ar neaustine medžiaga, kurių sudėtyje esanti tekstilė medžiaga panaudota tik kaip sutvirtinimas.
Šiuo atžvilgiu tekstilės medžiagos laikomos atliekančiomis sutvirtinimo funkciją, jei jos pritvirtintos tik iš vienos šių
plokščių, lakštų ar juostų pusės, ir yra neformuotos, neapdorotos, balintos arba vienodai dažytos tekstilės medžiagos. Tačiau
formuotos, spalvintos arba intensyviau apdorotos (pavyzdžiui, pašiauštos) tekstilės medžiagos bei specialūs tekstilės produktai,
kaip antai veliūras, tiulis, nėrinys ir 58.11 skirsniui priskiriami tekstilės gaminiai, laikomi atliekančiais ne tik paprasčiausios
laikmenos funkciją.
<…>.“

Bendrijos teisė
KN pagrįsta SS. KN perimtos šešių skaitmenų SS pozicijos bei subpozicijos ir tik septintas bei aštuntas skatmenys sudaro jai
būdingą skirstymą.
KN pirmą dalį sudaro preliminariosios nuostatos. Šios dalies I skyriaus „Bendrosios nuostatos“ A poskyryje „Bendrosios (KN)
aiškinimo taisyklės“ (toliau – bendrosios taisyklės) nustatyta:
„Klasifikuojant prekes pagal [KN], turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.      Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikacija
turi būti nustatoma pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir
pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis.
2. <...>
b)      Bet kuri pozicijos pavadinime esanti nuoroda į kokią nors medžiagą turi būti taip pat laikoma nuoroda į šios medžiagos mišinius
ir kombinacijas (derinius) su kitomis medžiagomis. Bet kuri nuoroda į prekes iš tam tikros medžiagos turi būti taip pat laikoma
nuoroda į tokias prekes, visiškai ar iš dalies pagamintas iš šios medžiagos. Prekės, sudarytos iš daugiau kaip vienos medžiagos,
turi būti klasifikuojamos vadovaujantis 3 taisyklės nuostatomis.
3.      Jeigu pritaikius 2 taisyklės b punktą arba dėl kokių nors kitų priežasčių prekę galima
prima facie
klasifikuoti dviejose arba daugiau pozicijų, ji turi būti klasifikuojama taip:
<...>
b)      mišiniai, kombinuotos prekės, sudarytos iš įvairių medžiagų arba surinktos iš įvairių dalių, taip pat prekės, supakuotos į
mažmeninei prekybai skirtus rinkinius, kurios negali būti klasifikuojamos taikant 3 taisyklės a punktą, turi būti klasifikuojamos
taip, tarsi jos būtų sudarytos tik iš medžiagų arba sudėtinių dalių, kurios nulemia esminius prekių požymius, jeigu tokį kriterijų
galima taikyti;
c)      prekės, kurios negali būti klasifikuojamos taikant 3 taisyklės a arba b punktus, turi būti klasifikuojamos pozicijoje, kuri
lygiaverčių pozicijų numeracijos požiūriu yra paskutinė.
<…>“
KN antroji dalis apima VII skyrių „Plastikai ir jų dirbiniai; kaučiukas ir jo dirbiniai“. Šis skyrius apima 39 skirsnį „Plastikai
ir jų dirbiniai“.
Šio 39 skirsnio papildoma pastaba suformuluota taip:
„Įmirkytos, apvilktos arba padengtos akytaisiais plastikais pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, kurių
sudėtyje esančios tekstilinės medžiagos panaudotos tik šiems dirbiniams sutvirtinti, klasifikuojamos 39 skirsnyje net ir tuo
atveju, kai jos:
–        pagamintos iš įmirkytų, apvilktų arba padengtų akytaisiais plastikais tekstilinių medžiagų (išskyrus klasifikuojamas 5903
pozicijoje), arba
–        pagamintos iš megztinių arba nertinių tekstilės medžiagų, neįmirkytų, neaptrauktų arba nepadengtų plastikais arba guma, ir
vėliau įmirkytos, aptrauktos arba padengtos plastikais arba guma.
([KN] 56 skirsnio 3 pastabos c punktas ir 59 skirsnio 2 pastabos a punkto 5 papunktis).“
KN 3926 pozicija apima subpoziciją 3926 20 00 ir yra suformuluota taip:
KN kodas
Aprašymas
Konvencinė muito norma (%)
Papildomas vienetas
Kiti dirbiniai iš plastikų ir dirbiniai iš kitų medžiagų, klasifikuojamų 3901–3914 pozicijose:


<…>



3926 20 00
− Drabužiai ir drabužių priedai (įskaitant pirštines, kumštines pirštines ir puspirštines): . . . . . . . . . . . . . . .
. . . . . . . . . .
6,5
-
KN XI skyriuje „Tekstilės medžiagos ir tekstilės dirbiniai“ yra 56 skirsnis „Vata, veltinys ir neaustinės medžiagos; specialieji
siūlai; virvės, virvelės, lynai ir trosai bei jų dirbiniai“, 59 skirsnis „Įmirkyti, aptraukti, padengti arba laminuoti tekstilės
gaminiai; tekstilės dirbiniai, naudojami pramonėje“ ir 61 skirsnis „Megzti arba nerti drabužiai ir jų priedai“.
Šio XI skyriaus pastabose nurodyta:
1. Šiame skyriuje neklasifikuojami:
<…>
h) audiniai, megztinės arba nertinės medžiagos, veltinys arba neaustinės medžiagos, įmirkytos, aptrauktos, padengtos arba
laminuotos plastikais, taip pat jų dirbiniai, klasifikuojami 39 skirsnyje;
<…>“
KN XI skyriaus 56 skirsnio pastabų 3 punkte nurodyta:
„5602 ir 5603 pozicijose klasifikuojami, atitinkamai, veltinys ir neaustinės medžiagos, įmirkyti, aptraukti, padengti arba
laminuoti plastikais arba guma, nepriklausomai nuo šių medžiagų rūšies (vienalytės arba akytos).
5603 pozicijoje taip pat klasifikuojamos neaustinės medžiagos, kurių sudėtyje esantys plastikai arba guma panaudoti kaip rišamoji
medžiaga.
Tačiau 5602 ir 5603 pozicijose neklasifikuojami:
<…>
c) akytųjų plastikų arba akytosios gumos, kombinuotų su veltiniu arba neaustinėmis medžiagomis, plokštės, lakštai arba juostelės,
kurių sudėtyje esanti tekstilės medžiaga naudojama tik sutvirtinimui (39 arba 40 skirsnis).
<…>“
KN XI skyriaus 59 skirsnio pastabų 2 punkto a papunktyje nurodyta:
„5903 pozicijoje klasifikuojama:
a) tekstilės gaminiai, įmirkyti, aptraukti, padengti arba laminuoti plastikais, nepriklausomai nuo jų kvadratinio metro masės
ir plastiko pavidalo (vienalytis ar akytas), išskyrus:
<…>
5) plokštes, lakštus arba juosteles iš akytųjų plastikų, sujungtų su tekstilės gaminiais, kurių sudėtyje esantis tekstilės
gaminys panaudotas tik sutvirtinimui (39 skirsnis);
<…>“
Pagal XI skyriaus 61 skirsnio papildomąsias pastabas:
„<…>
3. 6111 pozicijoje, 611610200 ir 611610800 subpozicijose klasifikuojamos pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės,
įmirkytos, aptrauktos arba padengtos plastikais arba guma, nepriklausomai nuo to, ar jos:
–        pagamintos iš megztinių arba nertinių tekstilės medžiagų, įmirkytų, aptrauktų arba padengtų plastikais arba guma, klasifikuojamų
5903 arba 5906 pozicijose, arba
–        pagamintos iš megztinių arba nertinių tekstilės medžiagų, neįmirkytų, neaptrauktų arba nepadengtų plastikais arba guma, ir
vėliau įmirkytos, aptrauktos arba padengtos plastikais arba guma.
Kai megztinės arba nertinės tekstilės medžiagos panaudotos tik sutvirtinimui, pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir
puspirštinės, įmirkytos, aptrauktos arba padengtos akytais plastikais arba akytąja guma, klasifikuojamos 39 arba 40 skirsniuose,
net jeigu jos buvo pagamintos iš neįmirkytų, neaptrauktų arba nepadengtų megztinių arba nertinių tekstilės medžiagų ir vėliau
įmirkytos, aptrauktos arba padengtos akytais plastikais arba akytąja guma (59 skirsnio 2 pastabos a punkto 5 papunktis ir
4 pastabos paskutinė pastraipa).“
KN 6116 pozicija apima 6116 10 80 subpoziciją ir suformuluota taip:
KN kodas
Aprašymas
Konvencinė muito norma (%)
Papildomas vienetas
Pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, megztos arba nertos:


6116 10
− Įmirkytos, apvilktos arba padengtos plastikais arba guma:


6116 10 20
-- Pirštuotos pirštinės, įmirkytos, apvilktos arba padengtos guma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
. . . .
pa
6116 10 80
-- Kitos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8,9
pa

Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas

Roeckl
yra bendrovė, kuri pardavinėja pirštines, įskaitant pagrindinėje byloje nagrinėjamas dviejų modelių jodinėjimo pirštines,
kurių gaminio numeriai 3301‑208 ir 3301‑233. Šie modeliai gaminami iš plastiko sluoksniu padengtos megztinės medžiagos. Gamybos
procese viena sutvirtinimo iš tekstilės pusė pašiaušiama ir visa pašiaušta pusė padengiama poliuretano putų sluoksniu. Megztinės
medžiagos pusė, kuri liečiasi su pirštines mūvinčio asmens ranka, nepašiaušiama.
2000 m. rugpjūčio 3 d.
Oberfinanzdirektion Koblenz – Zolltechnische Prüfungs – und Lehranstalt
(Koblenco vyriausioji finansų direkcija – Muitinės techninių patikrinimų ir mokymo institutas) išdavė ieškovei pagrindinėje
byloje privalomąją tarifinę informaciją DE F/2113/00‑1, skirtą 3301‑208 modelio pirštinėms, ir priskyrė jas KN 6116 10 80 subpozicijai.
Dėl šio sprendimo
Roeckl
pateikė skundą, kurį
Finanzgericht Rheinland-Pfalz
atmetė 2003 m. rugpjūčio 14 d. tuo pagrindu, kad pirštinių gamybai naudojamos megztinės medžiagos papildomai apdorotos pašiaušiant,
todėl jos nėra tik plastiko sluoksnio sutvirtinimas.
2005 m. sausio 10 d. pateikė papildomą deklaraciją už 2004 m. gruodžio mėn. laikotarpį siekdama, kad įvairios pirštinės, įskaitant
pagrindinėje byloje nagrinėjamas jodinėjimo prištines, būtų išleistos į laisvą apyvartą, ir priskyrė jas KN 6116 10 80 subpozicijai.
Šios deklaracijos pagrindu
Hauptzollamt München
2005 m. sausio 10 d. pranešime apie mokesčių dydį priskaičiavo 58 753,24 EUR mokesčių. Dėl šio pranešimo
Roeckl
pateikė
Hauptzollamt München
skundą, kuris atmestas 2006 m. sausio 11 d. sprendimu.
Šį sprendimą
Roeckl
apskundė prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui teigdama, kad nagrinėjamos jodinėjimo pirštinės turėtų
būti klasifikuojamos KN 3926 20 00 subpozicijoje, nes megztinė medžiaga pašiaušiama siekiant tik pagerinti sukibimą su plastiko
sluoksniu, taigi pašiaušimas turėtų būti laikomas tekstilės medžiagos paruošimo naudoti kaip plastiko sluoksnio sutvirtinimą
operacija.
Atsižvelgdamas į šias aplinkybes prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia, ar pašiaušimas automatiškai
suteikia tekstilės medžiagai daugiau nei sutvirtinimo funkciją. Jis pabrėžia, jog tuo abejoja, nes pašiaušimas skirtas tik
sukibimui su iš išorės tvirtinamu plastiku pagerinti.
Šiomis aplinkybėmis
Finanzgericht München
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokį prejudicinį klausimą:
„Ar [KN] 3926 20 00 subpozicija turi būti aiškinama taip, kad ji apima tekstilės gaminius, kurių viena pusė pašiaušta ir padengta
plastiko sluoksniu nesuteikus jiems kitos nei sutvirtinimo funkcijos, jei pašiaušimas skirtas tik pagerinti sukibimą su plastiko
sluoksniu ir naudotojas jo negali pamatyti užbaigus prekės gamybos procesą (žr. [SS] 56.6 pozicijos paaiškinimą, skirtą [KN]
39 skirsniui)?“

Dėl prejudicinio klausimo
Savo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar jodinėjimo pirštinės, kaip antai
nagrinėjamos pagrindinėje byloje, turėtų būti klasifikuojamos KN 3926 20 00 subpozicijoje kaip plastikas, ar KN 6116 10 80 subpozicijoje
kaip tekstilės medžiaga.
Pirmiausia primintina, jog iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, kad, siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir lengvesnę
kontrolę, prekių tarifinį klasifikavimą lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į šių prekių objektyvius
požymius ir objektyvias savybes, išvardytas KN pozicijos aprašyme ir skyriaus ar skirsnio pastabose (visų pirma žr. 2007 m.
liepos 18 d. Sprendimo
Olicom
, C‑142/06, Rink. p. I‑6675, 16 punktą ir 2008 m. gruodžio 11 d. Sprendimo
Kip Europe ir kt.
, C‑362/07 ir C‑363/07, Rink. p. I‑9489, 26 punktą).
Dar reikia priminti, kad prekės paskirtis taip pat gali būti objektyvus klasifikavimo kriterijus, jei ji būdinga šiai prekei
ir šį būdingumą galima įvertinti remiantis šios prekės objektyviais požymiais bei savybėmis (žr. 2007 m. vasario 15 d. Sprendimo
RUMA
, C‑183/06, Rink. p. I‑1559, 36 punktą ir minėto Sprendimo
Olicom
18 punktą).
Galiausiai primintina, kad bendrojo muitų tarifo skirsnių pastabos, kaip ir SS paaiškinimai, yra svarbios priemonės vienodam
šio tarifo taikymui užtikrinti ir, kaip tokios, gali būti laikomos reikšmingomis jį aiškinant (žr. 1994 m. gegužės 19 d. Sprendimo
Siemens Nixdorf
, C‑11/93, Rink. p. I‑1945, 12 punktą; 1997 m. gruodžio 18 d. Sprendimo
Techex
, C‑382/95, Rink. p. I‑7363, 12 punktą; 2000 m. spalio 19 d. Sprendimo
Peacock
, C‑339/98, Rink. p. I‑8947, 10 punktą ir minėto Sprendimo
Olicom
17 punktą).
Konstatuotina, kad eksplicitinės nuorodos į tokias, kaip antai pagrindinėje byloje nagrinėjamos, jodinėjimo pirštines, pagamintas
iš mezginio ir plastiko sluoksnio, nėra nei KN pozicijų aprašyme, nei KN skyrių ar skirsnių pastabose.
Šiuo atžvilgiu KN 3926 pozicijos, kuri,
Roeckl
teigimu, apima pagrindinėje byloje nagrinėjamas jodinėjimo pirštines, aprašyme nurodyti, be kita ko, „kiti dirbiniai iš plastikų
ir dirbiniai iš kitų medžiagų, klasifikuojami 3901–3914 pozicijose“, o KN 6116 pozicijai priskiriamos, be kita ko, „pirštuotos
pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, megztos arba nertos“. KN 3926 20 00 subpozicijai priskiriami „drabužiai ir
drabužių priedai (įskaitant pirštines, kumštines pirštines ir puspirštines)“, o KN 6116 10 80 subpozicija, patenkanti į pirštuotų
pirštinių, kumštinių pirštinių ir puspirštinių, megztų arba nertų, įmirkytų, apvilktų arba padengtų plastikais arba guma kategoriją,
aprašyta negatyviai, t. y. nurodant „kitas“ nei KN 6116 10 20 subpozicijoje nurodytas „pirštuotas pirštines, įmirkytas, apvilktas
arba padengtas guma“.
Taigi atsižvelgiant į tai, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamos jodinėjimo pirštinės yra pagamintos iš skirtingų medžiagų
ir nėra specialiai joms klasifikuoti skirtos tarifinės pozicijos, vienintelė šioms pirštinėms klasifikuoti taikytina nuostata
yra 3 bendrosios taisyklės b punktas (šiuo klausimu žr. 1988 m. birželio 21 d. Sprendimo
Sportex
, 253/87, Rink. p. 3351, 7 punktą ir 2006 m. spalio 26 d. Sprendimo
Turbon International
, C‑250/05, Rink. p. I‑10531, 20 punktą).
Reikia priminti, kad 3 bendrosios taisyklės b punkte, taikomame būtent tuo atveju, kai atrodo, jog prekės gali būti klasifikuojamos
dviejose ar daugiau pozicijų, numatyta, kad mišiniai, kurie negali būti klasifikuojami taikant 3 taisyklės a punktą, turi
būti klasifikuojami pagal tą medžiagą arba sudėtinę dalį, kuri nulemia esminį mišinio požymį, jeigu tai įmanoma nustatyti.
Priešingu atveju juos reikia klasifikuoti taikant 3 bendrosios taisyklės c punktą, t. y. pozicijoje, kuri lygiaverčių pozicijų
numeracijos požiūriu yra paskutinė (žr. minėto Sprendimo
Kip Europe ir kt.
49 punktą).
Klausimu dėl kriterijų, taikytinų klasifikuojant pagrindinėje byloje nagrinėjamas jodinėjimo pirštines pagal KN, prašymą priimti
prejudicinį sprendimą pateikęs teismas norėtų sužinoti, ar tekstilės medžiagos pašiaušimas jo nagrinėjamu atveju gali būti
laikomas pakankamu kriterijumi, kad tekstilės medžiagai automatiškai suteiktų daugiau nei paprasčiausio sutvirtinimo funkciją
ir lemtų šių pirštinių klasifikavimą KN 6116 pozicijoje kaip tekstilės prekių.
Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad 39 skirsnio taikymo sritis apibrėžta KN 61 skirsnio papildomųjų pastabų 3 punkto paskutine
įtrauka bei KN 39 skirsnio papildoma pastaba. 39 skirsnyje klasifikuojamos akytaisiais plastikais įmirkytos, apvilktos arba
padengtos pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, net jei jos pagamintos iš akytu plastiku arba guma neįmirkytų,
neaptrauktų arba nepadengtų megztinių arba nertinių tekstilės medžiagų ir tik vėliau įmirkytos, aptrauktos arba padengtos
akytais plastikais arba guma, jeigu jų sudėtyje esančios tekstilės medžiagos panaudotos tik šiems dirbiniams sutvirtinti.
Šiame skirsnyje taip pat klasifikuojamos plokštės, lakštai ir juostelės iš skystųjų plastikų, sujungti su audiniu (kaip jis
apibrėžtas 59 skirsnio 1 pastaboje), veltiniu ar neaustine medžiaga, kurių sudėtyje esanti tekstilė medžiaga panaudota tik
kaip sutvirtinimas.
Pagal SS paaiškinimą, susijusį su KN 39 skirsniu, tekstilės medžiagos laikomos atliekančiomis sutvirtinimo funkciją, jei jos
pritvirtintos tik iš vienos šių plokščių, lakštų ar juostų pusės, ir yra neformuotos, neapdorotos, balintos arba vienodai
dažytos tekstilės medžiagos. Tačiau formuotos, spalvintos arba intensyviau apdorotos (pavyzdžiui, pašiauštos) tekstilės medžiagos
bei specialūs tekstilės produktai, kaip antai veliūras, tiulis, nėrinys ir 58.11 skirsniui priskiriami tekstilės gaminiai,
laikomi atliekančiais ne tik paprasčiausios laikmenos funkciją.
Reikia priminti, kad SS pastabos yra įvairių KN pozicijų apimtį aiškinti reikšmingai padedančios gairės (žr. 2006 m. balandžio
27 d. Sprendimo
Kawasaki Motors Europe
, C‑15/05, Rink. p. I‑3657, 36 punktą), nors ir neturi privalomosios teisinės galios (žr. 2007 m. sausio 11 d. Sprendimo
B.A.S. Trucks
, C‑400/05, Rink. p. I‑311, 28 punktą).
Dėl su KN 39 skirsniu susijusiose SS pastabose tiesiogiai pateikto apibūdinimo Europos Komisija nurodo, kad kriterijai, lemiantys
tekstilės medžiagos pripažinimą sutvirtinimu, taikomi tik prekėms, kurios sudarytos iš plastiko, ant kurio pritaisytas megztinės
medžiagos sluoksnis. Tai netaikoma tokiam atvejui, koks nagrinėjamas, kai ne megztinė medžiaga tvirtinama ant plastiko, o
plastikas tvirtinamas ant šios medžiagos, taigi tekstilės medžiaga negali būti laikoma paprasčiausiu plastiko sutvirtinimu.
Be to, negalima tvirtinti, kad kuri nors iš į pagrindinėje byloje nagrinėjamų jodinėjimo pirštinių sudėtį įeinančių medžiagų,
t. y. megztinė medžiaga arba plastikas, svertų daugiausia. Be to, pirštinių tekstilės medžiaga nėra visiškai įvilkta į plastiką.
Tokiomis aplinkybėmis KN pastabose ir SS paaiškinimuose nurodyti kriterijai dėl šių pirštinių ypatingos struktūros visiškai
nėra svarbūs.
Šiam teiginiui negalima pritarti. Vadovaujantis tokiu aiškinimu nebūtų atsižvelgta į KN ir SS nurodytus tokių, kaip antai
pagrindinėje byloje nagrinėjamų, prekių požymius, kurie yra naudingi joms klasifikuoti, ir apribota KN pastabų ir SS paaiškinimų
taikymo sritis. Reikia priminti, kad tiek KN 39 skirsnis, tiek su juo susijęs SS paaiškinimas apima iš plastiko ir audinio
junginio sudarytas prekes. Juose paaiškinta, kad tokios prekės turi būti klasifikuojamos kaip plastikas, kai tekstilė naudojama
tik tam, kad sutvirtintų plastiką. Taigi jose nėra nieko, kas prieštarautų taikyti šiuos kriterijus tokioms prekėms, kokios
nagrinėjamos pagrindinėje byloje.
Tačiau su minėtu 39 skirsniu susijusiame SS paaiškinime išvardytų savybių, kuriomis turi pasižymėti audinys, kad būtų laikomas
plastiko sutvirtinimu, negalima suprasti taip, kad paprasčiausioms pagrindinėje byloje nagrinėjamoms jodinėjimo pirštinėms
būdingų savybių sumos, kaip tokios, pakaks šioms pirštinėms klasifikuoti. Verčiau reikėtų, kaip minėta šio sprendimo 33 punkte,
įvertinti šių jodinėjimo pirštinių bendrą išvaizdą ir visas jų esminį požymį lemiančias savybes atsižvelgiant, be kita ko,
į santykinę joms klasifikuoti taikomų kriterijų svarbą., be kita ko, į santykinę joms klasifikuoti taikytų kriterijų svarbą.
Taigi šių pirštinių tekstilės medžiagos pašiaušimas neturėtų būti lemiamas kriterijus šių pirštinių klasifikavimui.
Pagal 3 bendrosios taisyklės b punktą, siekiant atlikti produkto tarifinį klasifikavimą, būtina nustatyti, kuri iš jį sudarančių
medžiagų suteikia jam esminį požymį, o tai galima padaryti užduodant klausimą, ar iš produkto pašalinus vieną ar kitą sudedamąją
dalį jis išsaugotų jam būdingas savybes (žr. 2001 m. gegužės 10 d. Sprendimo
VauDe Sport
, C‑288/99, Rink. p. I‑3683, 25 punktą; minėto Sprendimo
Turbon International
21 punktą ir 2009 m. gegužės 7 d. Sprendimo
Siebrand
, C‑150/08, Rink. p. I‑0000, 31 punktą).
Be to, kaip nurodyta SS paaiškinimų VIII punkte, susijusiame su 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punktu, esminį požymį lemiantis
veiksnys, priklausomai nuo prekių rūšies, gali būti, pavyzdžiui, prekių sudedamoji medžiaga ar dalis, apimtis, kiekis, svoris,
vertė ar vienos iš sudedamųjų medžiagų svarba šių prekių naudojimui.
Pagrindinėje byloje nagrinėjamos pirštinės sukurtos jodinėjimui. Pagrindinė šių pirštinių funkcija yra leisti laikyti pakinktus
bei valdyti žirgą pagerinant lankstumą bei vadeliavimo pojūčius. Sudėtinė dalis, leidžianti naudoti šias pirštines šiai funkcijai
ir specialiai tam sukurta, yra poliuretano puta, kuria padengta visa šių pirštinių išorė, kuria liečiami pakinktai. Pirštinių
vidaus tekstilės medžiaga labai nepakeitė šių poliuretano savybių, o tik padidino jo veiksmingumą, pagerindama vadeliavimo
pojūčius ir pirštines mūvinčiojo komfortą. Taigi reikia konstatuoti, kad esminę pagrindinėje byloje nagrinėjamų jodinėjimo
pirštinių savybę lemia ne tekstilės medžiaga, o poliuretano sluoksnis.
Atsižvelgiant į visus išdėstytus argumentus, į pateiktą klausimą reikia atsakyti, jog KN reikia aiškinti taip, kad jodinėjimo
pirštinės, kaip antai nagrinėjamos pagrindinėje byloje, pagamintos iš tekstilės medžiagos, kurios viena pusė pašiaušta ir
padengta plastiko sluoksniu, kai viena šių pirštinių sutvirtinimo iš tekstilės pusė pašiaušta ir toliau visiškai padengta
poliuretano putų sluoksniu, kuris atlieka pagrindinę funkciją naudojant pirštines kaip jodinėjimo, turi būti klasifikuojama
šios nomenklatūros 3926 20 00 subpozicijoje.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo
nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo
Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (trečioji kolegija) nusprendžia:
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo
su pakeitimais, padarytais 2003 m. rugsėjo 11 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1789/2003, I priedą sudarančią Kombinuotąją
nomenklatūrą reikia aiškinti taip, kad jodinėjimo pirštinės, kaip antai nagrinėjamos pagrindinėje byloje, pagamintos iš tekstilės
medžiagos, kurios viena pusė pašiaušta ir padengta plastiko sluoksniu, kai viena šių pirštinių sutvirtinimo iš tekstilės pusė
pašiaušta ir toliau visiškai padengta poliuretano putų sluoksniu, kuris atlieka pagrindinę funkciją naudojant pirštines kaip
jodinėjimo, turi būti klasifikuojama šios nomenklatūros 3926 20 00 subpozicijoje.
Parašai.
*
Proceso kalba: vokiečių.