CELEX: 62003CJ0140
Valstybės įsipareigojimų neįvykdymas
EB sutarties 43 ir 48 straipsniai
Optikai
Įsisteigimo sąlygos
Optikos parduotuvių atidarymas ir eksploatavimas
Apribojimai
Pateisinimas
Proporcingumo principas

1       Savo ieškiniu Europos Bendrijų Komisija Teisingumo Teismo prašo pripažinti, kad:
–       priimdama ir palikdama galioti Įstatymą Nr. 971/79 dėl teisės verstis optiko veikla bei optikos parduotuvių (FEK A’ 223, toliau
? Įstatymas Nr. 971/79), pagal kurį diplomuotam optikui fiziniam asmeniui neleidžiama eksploatuoti daugiau negu vienos optikos
parduotuvės, Graikijos Respublika apribojo optikų fizinių asmenų įsisteigimo sąlygas ir taip pažeidė EB 43 straipsnį, ir
–       priimdama bei palikdama galioti Įstatymą Nr. 971/79 ir Įstatymą Nr. 2646/98 dėl nacionalinės socialinio aprūpinimo sistemos
vystymo ir kitų nuostatų (FEK A’ 236, p. 3455, toliau ? Įstatymas Nr. 2646/98), pagal kuriuos juridinis asmuo Graikijoje gali
atidaryti optikos parduotuvę šiomis sąlygomis:
–       leidimas atidaryti ir eksploatuoti optikos parduotuvę suteiktas pripažinto optiko fizinio asmens vardu; asmuo, turintis leidimą
eksploatuoti parduotuvę, valdo bent 50 % bendrovės kapitalo ir šia dalimi jam tenka šios bendrovės pelnas ir nuostoliai; bendrovė
veikia kaip tikroji ar komanditinė ūkinė bendrija, ir
–       atitinkamas optikas dalyvauja tik vienoje kitoje bendrovėje, kuriai priklauso optikos parduotuvė, su sąlyga, kad leidimas
atidaryti ir eksploatuoti šią parduotuvę yra suteiktas kito pripažinto optiko vardu,
Graikijos Respublika apribojo juridinių asmenų įsisteigimo sąlygas Graikijos optikos sektoriuje su EB 43 straipsniu nesuderinamu
būdu ir, juridiniams asmenims nustatydama apribojimus, netaikomus fiziniams asmenims, pažeidė EB 48 straipsnį kartu su EB 43 straipsniu.

Nacionalinė teisė
2       Įstatymo Nr. 971/79 6 straipsnio 6 dalis numato:
,,Nepažeidžiant šio straipsnio (įsisteigimas vaistinėse) 3 dalies ir 8 straipsnio 2 pastraipos (perleidimas šeimos nariams)
nuostatų, optikos parduotuves asmeniškai valdo jų eksploatacijai išduoto leidimo savininkas. Kiekvienas optikas gali valdyti
tik vieną optikos parduotuvę <…>“.
3       To paties įstatymo 7 straipsnio 1 dalyje teigiama:
,,Optikos parduotuves gali atidaryti tik asmuo, turintis optiko licenciją, ir jų eksploatacijai reikalingas kompetetingos
viešosios valdžios institucijos suteiktas leidimas“.
4       Įstatymo 8 straipsnio 1 dalis patikslina:
,,Leidimas eksploatuoti optikos parduotuvę yra asmeninis ir neperleidžiamas“.
5       Įstatymo Nr. 2646/98 27 straipsnio 4 dalis numato:
,,Tik licenciją turintys optikai gali įsteigti tikrąją ar komanditinę ūkinę bendriją optikos parduotuvei eksploatuoti su sąlyga,
kad asmuo, turintis leidimą eksploatuoti parduotuvę, valdo bent 50 % bendrovės kapitalo. Optikas gali dalyvauti tik vienoje
kitoje bendrovėje, tačiau leidimas atidaryti ir eksploatuoti optikos parduotuvę turi būti suteiktas kito licenciją turinčio
optiko vardu“.

Ikiteisminė procedūra
6       Gavusi dviejų uždarųjų akcinių bendrovių, kurių viena registruota kitoje negu Graikijos Respublika valstybėje narėje ir kurioms
Graikijos administracinė institucija atsisakė suteikti leidimą atidaryti optikos parduotuvę Įstatymo Nr. 971/79 pagrindu,
pateiktą skundą, 1998 m. sausio 27 d. laišku Komisija atkreipė Graikijos vyriausybės dėmesį į šio įstatymo neatitikimą EB
sutarties 52 straipsniui (po pakeitimo – EB 43 straipsnis) bei šios Sutarties 58 straipsniui (po pakeitimo – EB 48 straipsnis).
7       1998 m. balandžio 27 d. Graikijos vyriausybė atsakė, kad Įstatymas Nr. 971/79 yra keičiamas.
8       1998 m. lapkričio 6 d. Komisija Graikijos Respublikai nusiuntė oficialų įspėjimą pabrėždama, kad Įstatymas Nr. 971/79 neatitinka
sutarties nuostatų, nurodytų jos ankstesniame 1998 m. sausio 27 d. laiške. Ji Graikijos Respublikai nurodė per du mėnesius
pateikti šiuo klausimu savo pastabas.
9       1999 m. sausio 13 d. Graikijos vyriausybė pateikė atsakymą, Komisijai pranešdama apie Įstatymą Nr. 2646/98, papildantį Įstatymą
Nr. 971/79.
10     1999 m. rugpjūčio 3 d. Komisija Graikijos vyriausybei nusiuntė papildomą oficialų įspėjimą, kuriame nurodė, kad Įstatymas
Nr. 2646/98 nepanaikina kaltinimų, nurodytų pirmame oficialiame įspėjime, nes pats šis įstatymas prieštarauja EB 43 ir 48 straipsniams.
2000 m. sausio 26 d. ji nusiuntė antrą papildomą oficialų įspėjimą, jame pakartodama Graikijos Respublikai pateiktus kaltinimus.
11     2000 m. gegužės 17 d. Graikijos vyriausybė atsakė, kad, nesant suderinimo Bendrijos lygmeniu, kiekviena valstybė narė turi
teisę reglamentuoti teisę užsiimti profesine veikla savo teritorijoje. Ji tvirtino, kad nurodyti apribojimai buvo būtini siekiant
garantuoti aukštą sveikatos apsaugos lygį. Ji nurodė, kad ginčijami teisės aktai nebuvo nei diskriminaciniai, nei neproporcingi
jais siekiamų tikslų atžvilgiu.
12     2001 m. sausio 24 d. Komisija Graikijos Respublikai nusiuntė pagrįstą nuomonę, atmesdama jos argumentus, pakartodama savo
kaltinimus, susijusius su EB 43 ir 48 straipsnių pažeidimu, bei nurodydama šiai valstybei narei per du mėnesius imtis būtinų
priemonių, kad į šią nuomonę būtų tinkamai atsižvelgta.
13     2001 m. gegužės 2 d. Graikijos Respublika atsakė, kad ji savo pozicijos tebesilaiko. 2002 m. gruodžio 9 d. ji Komisiją informavo
apie ketinimą pakeisti teisės aktus taip, kad Bendrijos pilietybę turintiems optikams ir tam tikromis sąlygomis komercinėms
įmonėms, neatsižvelgiant į jų teisinę formą (tikroji ar komanditinė ūkinė bendrija, akcinė bendrovė ar uždaroji akcinė bendrovė),
būtų leista atidaryti ir eksploatuoti optikos parduotuves.
14     2003 m. kovo 27 d. Komisija pareiškė šį ieškinį.

Dėl ieškinio
15     Eilės tvarka reikia nagrinėti klausimus dėl:
–       Įstatymo Nr. 3204/03, keičiančio ir papildančio teisės aktus dėl nacionalinės sveikatos sistemos ir reglamentuojančio kitus
Sveikatos ir socialinio aprūpinimo ministerijos kompetencijai priskiriamus klausimus (FEK A’ 296, p. 4997), kuriuo Graikijos
Respublika rėmėsi žodinio proceso metu, poveikio šiam ieškiniui,
–       fizinių ir juridinių asmenų įsisteigimo laisvės apribojimų buvimo,
–       galimo tokių apribojimų pateisinimo.

Dėl Įstatymo Nr. 3204/03, kuriuo rėmėsi Graikijos Respublika, poveikio
Šalių argumentai
16     Žodinio proceso metu Graikijos Respublika tvirtino, kad Įstatymu Nr. 3204/03, apie kurį neseniai pranešė Komisijai, ji užkirto
kelią EB 43 ir 48 straipsnių pažeidimams, kuriais yra kaltinama.
17     Pagal šį įstatymą optikams, fiziniams asmenims, nuo šiol bus leidžiama eksploatuoti daugiau negu vieną optikos parduotuvę
su sąlyga, kad kiekvienai parduotuvei vadovaus licenciją turintis optikas.
18     Juridinių asmenų atveju Įstatymas Nr. 3204/03 šiuo metu leidžia atidaryti optikos parduotuves bendrovėms, nesvarbu, kokia
būtų pastarųjų teisinė forma.
19     Vis dėlto šis įstatymas reikalauja, kad:
–       tikrųjų ūkinių bendrijų atveju dauguma partnerių ir vadovaujantis asmuo arba dauguma vadovaujančių asmenų būtų optikai,
–       uždarųjų akcinių bendrovių atveju daugiau negu pusė akcininkų, valdančių daugiau negu pusę akcinio kapitalo, būtų optikai,
–       akcinių bendrovių atveju bent 51 % akcinio kapitalo valdytų optikai.
20     Komisija pažymi, kad šis procesas yra susijęs su teisiniu reglamentavimu, susijusiu su Įstatymais Nr. 971/79 ir Nr. 2646/98,
ir kad bet kuriuo atveju iš pirminės Įstatymo Nr. 3204/03 analizės matyti, jog tam tikri ieškinyje nurodyti įsisteigimo laisvės
apribojimai išlieka.
Teisingumo Teismo vertinimas
21     Pagal nusistovėjusią teismo praktiką įsipareigojimų neįvykdymas turi būti vertinamas atsižvelgiant į valstybės narės padėtį
pagrįstoje nuomonėje nustatyto termino pabaigoje ir į vėlesnius pakeitimus neatsižvelgiama (žr., be kita ko, 2002 m. sausio
30 d. Sprendimo
Komisija prieš Graikiją
, C‑103/00, Rink. p. I‑1147, 23 punktą ir 2003 m. birželio 12 d. Sprendimo
Komisija prieš Liuksemburgą
, C‑97/01, Rink. p. I‑5797, 30 punktą).
22     Šiomis sąlygomis nagrinėjant, ar šis ieškinys dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra tinkamai pagrįstas, negali būti atsižvelgiama
į Įstatymą Nr. 3204/03, kuris yra vėlesnis nei šioje byloje Graikijos Respublikai skirtoje pagrįstoje nuomonėje nustatyto
termino pabaiga.

Dėl fizinių ir juridinių asmenų įsisteigimo laisvės apribojimų buvimo
Šalių argumentai
23     Komisija tvirtina, kad Įstatymas Nr. 971/79 tiek, kiek jis optikui, fiziniam asmeniui, neleidžia eksploatuoti daugiau negu
vieną optikos parduotuvę, reiškia EB 43 straipsnyje numatytos įsisteigimo laisvės apribojimą.
24     Juridinių asmenų klausimu ji tvirtina, kad Įstatymas Nr. 2646/98 tiek, kiek jis 27 straipsnio 4 dalyje optikos parduotuvei
atidaryti nustato sąlygas, taip pat reiškia įsisteigimo laisvės apribojimą, prieštaraujantį EB 48 straipsniui.
25     Graikijos Respublika mano, kad Įstatymo Nr. 971/79 6 straipsnio 6 dalis nesukuria jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos
tarp nacionalinių ir užsienio specialistų. Taigi ši nuostata nepažeidžia EB 43 straipsnio.
26     Juridinių asmenų klausimu ji neginčija, kad Graikijos teisės aktai jiems nustato apribojimus.
Teisingumo Teismo vertinimas
27     Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką EB 43 straipsnis neleidžia imtis tokių priemonių, kurios, nors ir taikomos
nediskriminuojant dėl pilietybės, gali Bendrijos piliečiams sudaryti kliūčių pasinaudoti Sutarties garantuojama įsisteigimo
laisve arba naudojimąsi ja padaryti mažiau patrauklų (žr., pavyzdžiui, 1993 m. kovo 31 d. Sprendimo
Kraus
, C‑19/92, Rink. p. I‑1663, 32 punktą ir 2004 m. spalio 14 d. Sprendimo
Komisija prieš Nyderlandus
, C‑299/02, dar nepaskelbto Rinkinyje, 15 punktą).
28     Nagrinėjamu atveju reikia konstatuoti, kad draudimas diplomuotiems optikams eksploatuoti daugiau negu vieną optikos parduotuvę
iš tikrųjų sudaro fizinių asmenų įsisteigimo laisvės apribojimą EB 43 straipsnio prasme, nepaisant nurodomo diskriminavimo
pilietybės pagrindo tarp atitinkamų specialistų nebuvimo.
29     Juridinių asmenų atveju taip pat reikia konstatuoti, kad Įstatymo Nr. 2646/98 27 straipsnio 4 dalyje, kaip Graikijos Respublika
apskritai tai pripažįsta, numatytos sąlygos apriboja jų įsisteigimo laisvę, kuria naudojantis EB 48 straipsnis juos prilygina
fiziniams asmenims.

Dėl konstatuotų įsisteigimo laisvės apribojimų pateisinimo
Šalių argumentai
30     Komisija mano, kad nagrinėjamu atveju konstatuoti įsisteigimo laisvės apribojimai yra arba netinkami pasiekti nurodomą visuomenės
sveikatos apsaugos tikslą, arba yra neproporcingi šio tikslo atžvilgiu. Visuomenės sveikata gali būti apsaugota, jeigu būtų
užtikrinta, kad tam tikrus veiksmus atliks diplomuoti, atlyginimą gaunantys optikai arba jų kontroliuojami asmenys. Atsakomybės
klausimu galima būtų numatyti mažiau ribojančias teisines nuostatas, apsaugančias klientų, kurie nukentėtų dėl optikų profesinės
veiklos, interesus.
31     Graikijos Respublika tvirtina, kad draudimas bet kuriam fiziniam asmeniui eksploatuoti daugiau negu vieną parduotuvę buvo
priimtas remiantis su visuomenės sveikatos apsauga susijusiais privalomais bendrojo intereso pagrindais. Graikijos įstatymų
leidėjas norėjo išsaugoti asmeninį pasitikėjimą optikos parduotuve bei neribotą ir absoliučią optiko, eksploatuojančio parduotuvę
ar esančio jos savininku, atsakomybę klaidos atveju. Iš tiesų tik optikas, profesionalus specialistas, kuris pats asmeniškai
dalyvauja eksploatuojant parduotuvę nešvaistydamas savo fizinių ir protinių jėgų kelių parduotuvių eksploatacijai, užtikrina
siekiamą rezultatą.
32     Graikijos vyriausybės nuomone, siekiami tikslai negalėjo būti pasiekti mažiau įsisteigimo laisvę ribojančiomis priemonėmis.
33     Juridinių asmenų atžvilgiu Įstatymo Nr. 2646/98 reikalaujamas didelis optikų dalyvavimo lygis akciniame kapitale sumažina
visiškos optikos gaminių parduotuvių komercializacijos pavojų. Proporcingumo principas turi būti derinamas su būtinumu apsaugoti
visuomenės sveikatą. Dėl šios apsaugos Graikijos Respublika ir toliau bando išsaugoti asmeninį ryšį tarp optikų ir jų klientų
bei nustatyti visišką ir neribotą optikų atsakomybę.
Teisingumo Teismo vertinimas
34     Nacionalinė priemonė, kuri, nors ir taikoma nediskriminuojant dėl pilietybės, gali Bendrijos piliečiams sudaryti kliūčių pasinaudoti
Sutarties garantuojamomis pagrindinėmis teisėmis arba naudojimąsi jomis padaryti mažiau patrauklų, gali būti pateisinama privalomais
bendrojo intereso pagrindais su sąlyga, kad ji yra tinkama ja siekiamo tikslo įgyvendinimo užtikrinimui ir neviršija to, kas
yra būtina jam pasiekti (ypač žr. nurodyto sprendimo
Kraus
32 punktą).
35     Nagrinėjamu atveju pakanka konstatuoti, kad visuomenės sveikatos apsaugos tikslas, kuriuo remiasi Graikijos Respublika, gali
būti pasiektas mažiau fizinių ir juridinių asmenų įsisteigimo laisvę ribojančiomis priemonėmis, pavyzdžiui, reikalavimu, kad
kiekvienoje optikos parduotuvėje būtų diplomuoti, pagal darbo sutartį dirbantys arba partneriais esantys optikai, taisyklėmis,
susijusiomis su civiline atsakomybe už kitų veiksmus, bei taisyklėmis, nustatančiomis, kad profesinė atsakomybė turi būti
apdrausta.
36     Taigi ginčijami apribojimai viršija tai, kas būtina norimam tikslui pasiekti. Todėl jie nepateisinami.
37     Darytina išvada, kad Komisijos pateikti kaltinimai yra pagrįsti.
38     Šiomis sąlygomis konstatuotina, kad
–       priimdama ir palikdama galioti Įstatymą Nr. 971/79, pagal kurį diplomuotam optikui fiziniam asmeniui neleidžiama eksploatuoti
daugiau negu vienos optikos parduotuvės, Graikijos Respublika neįvykdė įsipareigojimų pagal EB 43 straipsnį, ir kad
–       priimdama ir palikdama galioti Įstatymą Nr. 971/79 bei Įstatymą Nr. 2646/98, pagal kuriuos juridinis asmuo Graikijoje gali
atidaryti optikos parduotuvę šiomis sąlygomis:
–       leidimas atidaryti ir eksploatuoti optikos parduotuvę suteiktas pripažinto optiko fizinio asmens vardu; asmuo, turintis leidimą
eksploatuoti parduotuvę, valdo bent 50 % bendrovės kapitalo ir šia dalimi jam tenka šios bendrovės pelnas ir nuostoliai; bendrovė
veikia kaip tikroji ar komanditinė ūkinė bendrija, ir
–       atitinkamas optikas dalyvauja tik vienoje kitoje bendrovėje, kuriai priklauso optikos parduotuvė, su sąlyga, kad leidimas
atidaryti ir eksploatuoti šią parduotuvę yra suteiktas kito pripažinto optiko vardu,
Graikijos Respublika neįvykdė įsipareigojimų pagal EB 43 ir 48 straipsnius.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
39     Pagal Procedūros reglamento 69 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jei laimėjusi
šalis to prašė. Kadangi Komisija prašė priteisti bylinėjimosi išlaidas ir Graikijos Respublika pralaimėjo bylą, pastaroji
turi jas padengti.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (antroji kolegija) nusprendžia:
1. Priimdama ir palikdama galioti Įstatymą Nr. 971/79 dėl teisės verstis optiko veikla bei optikos parduotuvių, pagal kurį
diplomuotam optikui fiziniam asmeniui neleidžiama eksploatuoti daugiau negu vienos optikos parduotuvės, Graikijos Respublika
neįvykdė įsipareigojimų pagal EB 43 straipsnį.
2. Priimdama ir palikdama galioti Įstatymą Nr. 971/79 bei Įstatymą Nr. 2646/98 dėl nacionalinės socialinio aprūpinimo sistemos
vystymo ir kitų nuostatų, pagal kuriuos juridinis asmuo Graikijoje gali atidaryti optikos parduotuvę šiomis sąlygomis:
–
leidimas atidaryti ir eksploatuoti optikos parduotuvę suteiktas pripažinto optiko fizinio asmens vardu; asmuo, turintis leidimą
eksploatuoti parduotuvę, valdo bent 50 % bendrovės kapitalo ir šia dalimi jam tenka šios bendrovės pelnas ir nuostoliai; bendrovė
veikia kaip tikroji ar komanditinė ūkinė bendrija, ir
–
atitinkamas optikas dalyvauja tik vienoje kitoje bendrovėje, kuriai priklauso optikos parduotuvė, su sąlyga, kad leidimas
atidaryti ir eksploatuoti šią parduotuvę yra suteiktas kito pripažinto optiko vardu,
Graikijos Respublika neįvykdė įsipareigojimų pagal EB 43 ir 48 straipsnius.
3. Priteisti iš Graikijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas.
Parašai.
*
Proceso kalba: graikų.