CELEX: 62005CJ0430
Direktiv 2001/34/EG
Artikel 21
Upptagande av värdepapper till officiell notering
Börsprospekt
Offentliggörande av oriktiga uppgifter
Ansvariga personer
Styrelseledamöter

Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artikel 21 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001
om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper
(EGT L 184, s. 1).
Begäran har framställts i mål som har anhängiggjorts vid Symvoulio tis Epikrateias (den grekiska högsta förvaltningsdomstolen)
av det grekiska bolaget Ntionik Anonymi Etaireia Emporias H/Y, Logismikou kai Paroxis Ypiresion Michanografisis (nedan kallat
Ntionik AE) och dess styrelseledamot Ioannis Michail Pikoulas mot Epitropi Kefalaiagoras (kapitalmarknadskommittén) (nedan
kallad kommittén). Begäran avser de böter som kommittén har påfört Ntionik AE och Ioannis Michail Pikoulas på grund av att
det har lämnats vissa oriktiga uppgifter i ett börsprospekt som offentliggjorts med anledning av att Ntionik AE skulle öka
bolagskapitalet.

Tillämpliga bestämmelser

Direktiv 2001/34
Genom direktiv 2001/34 kodifieras följande fyra direktiv:
–        Rådets direktiv 79/279/EEG av den 5 mars 1979 om samordning av villkoren för upptagande av värdepapper till officiell notering
vid fondbörs (EGT L 66, s. 21; svensk specialutgåva, område 6, volym 2, s. 34).
–        Rådets direktiv 80/390/EEG av den 17 mars 1980 om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt
som skall offentliggöras vid upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs (EGT L 100, s. 1; svensk specialutgåva,
område 6, volym 2, s. 56).
–        Rådets direktiv 82/121/EEG av den 15 februari 1982 om information som regelbundet skall offentliggöras av bolag vars aktier
har upptagits till officiell notering vid fondbörs (EGT L 48, s. 26; svensk specialutgåva, område 6, volym 2, s. 82).
–        Rådets direktiv 88/627/EEG av den 12 december 1988 om sådana uppgifter som skall offentliggöras vid förvärv eller avyttring
av ett större innehav i ett börsnoterat bolag (EGT L 348, s. 62; svensk specialutgåva, område 6, volym 2, s. 188).
Skälen 5, 11 och 31 i direktiv 2001/34 har följande lydelse:
”(5)      I ett första skede bör samordningen av villkoren för upptagande av värdepapper till officiell notering vara så flexibel att
hänsyn kan tas till rådande strukturella skillnader mellan medlemsstaternas värdepappersmarknader, och att medlemsstaterna
kan beakta särskilda förhållanden som de ställs inför.
…
(11)      Dessa skillnader [mellan de krav på skyddsåtgärder som krävs av de flesta medlemsstater beträffande såväl prospektens innehåll
och uppställning som effektivitet, metod och val av tidpunkt för granskning av prospektuppgifterna] bör undanröjas genom samordning
av regler, vilka inte nödvändigtvis behöver göras fullständigt enhetliga, men så att en tillräcklig grad av överensstämmelse
kan uppnås mellan de skyddsåtgärder som krävs av medlemsstaterna, allt för att åstadkomma att nuvarande och blivande investerare
av värdepapper får information som är tillräckligt utförlig och så objektiv som möjligt.
…
(31)      En ordning som innebär att adekvata upplysningar lämnas [för] investerare inom området för överlåtbara värdepapper är ägnad
att förbättra skyddet för investerare, öka deras förtroende för värdepappersmarknaderna och härigenom säkerställa att dessa
marknader fungerar väl.”
I artikel 20 i direktivet föreskrivs följande:
”Medlemsstaterna skall se till att upptagande av värdepapper till officiell notering vid en fondbörs som är belägen eller
verksam inom deras territorier betingas av att en informationsskrift, i fortsättningen benämnd ’börsprospekt’, offentliggörs
i enlighet med kapitel I i avdelning 5.”
I artikel 21 i samma direktiv föreskrivs följande:
”1.  Börsprospektet skall innehålla den information som, alltefter slaget av emittent och arten av de värdepapper för vilka
upptagande söks, behövs för att investerare och deras rådgivare skall kunna göra en välgrundad bedömning av emittentens tillgångar
och skulder, finansiella situation, vinster och förluster och framtidsutsikter, samt av de rättigheter som är förenade med
värdepapperen.
2.  Medlemsstaterna skall se till att de skyldigheter som avses i punkt 1 åvilar dem som enligt punkt 1.1 i listorna A och
B i bilaga I ansvarar för börsprospektet.”
I artikel 22.1 i samma direktiv föreskrivs följande:
1.  Utan att de skyldigheter som följer av artikel 21 påverkas skall medlemsstaterna, om inte annat följer av de möjligheter
till undantag som anges i artiklarna 23 och 24, se till att börsprospektet innehåller, i så lättanalyserad och lättbegriplig
form som möjligt, minst de uppgifter som anges i lista A, B eller C i bilaga I, beroende på om det gäller aktier, skuldebrev
eller bevis som representerar aktier.”
I artikel 23 i direktiv 2001/34 föreskrivs följande:
”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 39.1 gäller att medlemsstaterna får tillåta de behöriga myndigheter som ansvarar
för granskning av sådana börsprospekt som avses i detta direktiv att medge undantag, helt eller delvis, från skyldigheten
att offentliggöra prospekt i följande fall:
1.      När de värdepapper som ansökan om upptagande till officiell notering avser är
a)      värdepapper som varit föremål för emission till allmänheten …
...”
I artikel 64 i direktivet föreskrivs följande:
”Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 49.2 skall det krävas att bolaget, i fall då en offentlig
nyemission sker av aktier av samma slag som de redan officiellt noterade, och förutsatt att de nya aktierna inte automatiskt
upptas, ansöker om deras upptagande till sådan notering antingen senast ett år efter emissionen eller när de blir fritt överlåtbara.”
I artikel 100 i direktivet föreskrivs följande:
”Varje ny väsentlig omständighet som kan påverka bedömningen av värdepapperen, och som uppkommer mellan den tidpunkt då börsprospektet
godkänns och den tidpunkt då börshandeln inleds, skall anges i ett tillägg till prospektet, granskat på samma sätt som prospektet
och offentliggjort i den ordning som anges av de behöriga myndigheterna.”
Bilaga I till direktiv 2001/34 innehåller ett antal bestämmelser om utformning av prospekt för upptagande till officiell notering
vid en fondbörs. Listorna A och B avser upptagande av aktier respektive upptagande av obligationer. I kapitel 1 i listorna
A och B, som har rubriken ”Upplysningar om dem som är ansvariga för börsprospektet och för revision av räkenskaperna”, föreskrivs
det i punkt 1.1 att följande upplysningar skall anges:
”Namn och befattning för de fysiska personer samt namn och säte för de juridiska personer som är ansvariga för börsprospektet
eller, i förekommande fall, för vissa särskilt angivna delar av detta.”

Direktiv 2003/71/EG
I artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras
när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34 (EGT L 345, s. 64) föreskrivs
följande:
”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.2, skall prospektet innehålla all den information som, med hänsyn till emittentens
natur och arten av de värdepapper som erbjuds allmänheten eller upptas till handel på en reglerad marknad, är nödvändig för
att investerare skall kunna göra en välgrundad bedömning av emittentens och eventuell garants tillgångar och skulder, finansiella
ställning, vinster och förluster och framtidsutsikter samt av de rättigheter som är förenade med värdepapperen. Denna information
skall presenteras i en form som gör den lätt att förstå och analysera.”
I artikel 6 i direktivet, med rubriken ”Ansvaret för prospektet”, föreskrivs följande:
”1.  Medlemsstaterna skall säkerställa att ansvaret för den information som ges i ett prospekt åtminstone åvilar emittenten
eller dess förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan, erbjudaren, den person som ansöker om upptagande till handel på en
reglerad marknad eller garanten, beroende på omständigheterna. De personer som är ansvariga skall klart anges i prospektet
med uppgift om namn och befattning eller, beträffande juridiska personer, namn och säte, tillsammans med förklaringar avgivna
av dem om att enligt deras kännedom överensstämmer den information som ges i prospektet med sakförhållandena och att någon
uppgift som skulle kunna påverka dess innebörd inte har utelämnats.
2.  Medlemsstaterna skall säkerställa att deras lagar och andra författningar om civilrättsligt ansvar är tillämpliga på de
personer som är ansvariga för den information som ges i prospekt[en].
Medlemsstaterna skall dock även säkerställa att inget civilrättsligt ansvar skall kunna åläggas en person enbart på grundval
av sammanfattningen och ej heller av en översättning av denna, såvida den inte är vilseledande, felaktig eller oförenlig med
de andra delarna av prospektet.”
I artikel 25 i direktivet, med rubriken ”Sanktioner”, föreskrivs följande:
”1.  Utan att det påverkar medlemsstaternas system för civilrättsligt ansvar eller deras rätt att utdöma straffrättsliga påföljder
skall medlemsstaterna i enlighet med nationell lagstiftning se till att lämpliga administrativa åtgärder kan vidtas eller
administrativa sanktioner utdömas mot de ansvariga, när bestämmelser som antagits enligt detta direktiv inte har följts. Medlemsstaterna
skall se till att sådana åtgärder är effektiva, proportionerliga och avskräckande.
2.  Medlemsstaterna skall föreskriva att den behöriga myndigheten får offentliggöra varje åtgärd eller sanktion som har utmätts
för överträdelse av bestämmelser som antagits enligt detta direktiv, såvida inte offentliggörandet skulle skapa allvarlig
oro på finansmarknaderna eller orsaka de berörda parterna oproportionerligt stor skada.”

Den nationella lagstiftningen
Lag nr 1969/1991
I artikel 72.2 i den grekiska lagen nr 1969/1991 (FEK A’ 167), i dess lydelse enligt artikel 96.1 i lag nr 2533/1997 (FEK
A’ 228) (nedan kallad lag nr 1969/1991), föreskrivs följande:
”[Kommittén] kan ålägga fysiska och juridiska personer som på vad sätt det vara må offentliggör eller sprider oriktiga eller
vilseledande upplysningar om värdet på värdepapper som skall upptas eller redan har upptagits till officiell notering på en
fondbörs böter på upp till fem hundra miljoner (500 000 000) GRD … Denna bestämmelse skall också tillämpas på styrelseledamöter
i företag för vars aktier det har ansökts om upptagande till notering på en fondbörs, när de oriktiga eller vilseledande upplysningarna
återfinns i det prospekt som fo[r]dras för den ovannämnda noteringen eller om de offentliggjorts eller spridits på annat sätt.”
I artikel 76.10 i lag nr 1969/1991föreskrivs följande:
”Bortsett från tillämpliga straffrättsliga bestämmelser är [kommittén] behörig att ålägga fysiska eller juridiska personer
som bryter mot lagstiftningen om kapitalmarknader, ekonomiministeriets föreskrifter eller [kommitténs] beslut böter om högst
hundra miljoner (100 000 000) GRD, eller vid upprepad förseelse två hundra miljoner (200 000 000) GRD.”
Presidentdekret nr 348/1985
Det framgår av artikel 1 i presidentdekret nr 348/1985 (FEK A’ 125), i dess lydelse enligt lag nr 2651/1998 (FEK A’ 248) (nedan
kallat presidentdekret nr 348/1985 eller dekretet), att syftet med dekretet är att anpassa lagstiftningen om officiell notering
vid fondbörs till bestämmelserna i direktiv 80/390, i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/18/EG
av den 30 maj 1994 (EGT L 135, s. 1; svensk specialutgåva, område 6, volym 4, s. 204).
I artikel 2.1 i dekretet föreskrivs att dekretet avser värdepapper beträffande vilka en ansökan om upptagande till officiell
notering ingetts till Atens fondbörs.
I artikel 3 a i presidentdekret nr 348/1985 föreskrivs att med ”värdepapper” avses bland annat aktier.
I artikel 4.1 i dekretet föreskrivs att det för att värdepapper skall upptas till officiell notering vid Atens fondbörs krävs
att börsprospektet offentliggörs efter att ha godkänts av fondbörsens styrelse.
I artikel 5 i presidentdekret nr 348/1985 föreskrivs följande:
”1.      Börsprospektet skall innehålla sådana upplysningar som, alltefter slaget av emittent och arten av de värdepapper för vilka
upptagande till notering vid fondbörs söks, är nödvändiga för att investerare och deras rådgivare skall kunna bedöma emittentens
tillgångar, finansiella situation, vinster och förluster och framtidsutsikter, samt de rättigheter som är förenade med värdepapperen.
2.      De skyldigheter som anges i punkt 1 åvilar dem som enligt punkt 1.1 i bilagorna A och B ansvarar för börsprospektet.”
I artikel 24 i dekretet föreskrivs följande:
”Varje ny väsentlig omständighet som kan påverka bedömningen av värdepapperen, och som uppkommer mellan den tidpunkt då börsprospektet
godkänns och den tidpunkt då börshandeln inleds, skall anges i ett tillägg till prospektet, granskat på samma sätt som prospektet
och offentliggjort i den ordning som anges i artikel 21 i detta presidentdekret.”
I artikel 26 i dekretet föreskrivs följande:
”Tre bilagor (A, B och C) skall fogas till detta dekret och utgör en integrerad del av dekretet. Bilagorna har följande rubriker:
Bilaga A – Modell för börsprospekt inför officiell notering av aktier vid fondbörsen i Aten – Kapitel 1. Upplysningar om ansvariga
för börsprospektet och för revision. 1.1 Namn och befattning för fysiska personer eller bolagsnamn och uppgift om säte för
de juridiska personer som har ansvar för börsprospektet eller, i förekommande fall, för delar av detta och i så fall uppgifter
om dem … ”

Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågan
Ntionik AE, ett företag vars aktier noterats till den officiella noteringen på en parallell börs till Atens fondbörs, ökade
under perioden den 20 februari–20 mars 2001 sitt aktiekapital. Ntionik AE ingav därför den 4 december 2000 en ansökan om godkännande
att öka aktiekapitalet och om godkännande av det börsprospekt som utarbetats för detta ändamål till styrelsen för Atens fondbörs.
Prospektet innehöll upplysningar om den senaste utvecklingen och framtidsutsikterna för Ntionik AE för det löpande räkenskapsåret
1 januari–31 december 2000 samt uppgifter om försäljningen och bolagets resultat under detta räkenskapsår.
I kapitel 4 i prospektet, som avser uppgifter om hur prospektet utarbetats och om bolagets revisorer, anges Ntionik AE:s styrelseordförande
och verkställande direktör som ansvariga för utarbetandet av prospektet och för riktigheten av de uppgifter som anges i det.
Styrelsen för Atens fondbörs godkände i beslut av den 8 februari 2001 ökningen av Ntionik AE:s aktiekapital och det prospekt
som hade utarbetats för detta ändamål.
Före godkännandet av prospektet hade Ntionik AE utarbetat en sammanfattning av årsredovisningen för räkenskapsåret den 1 januari 2000–31 december 2000,
som offentliggjordes i pressen den 28 februari 2001.
När kommitténs tillsyns- och kontrollavdelning senare kontrollerade de prognoser som angetts i prospektet konstaterade kommittén
att det förelåg betydande skillnader mellan det resultat som hade uppskattats för räkenskapsåret 2000 och som ingick i prospektet
och det resultat som ingick i den sammanfattning av årsredovisningen som offentliggjordes den 28 februari 2001.
Efter att ha fått vissa förklaringar från Ntionik AE bedömde kommittén att bolaget hade åsidosatt bestämmelserna i lag nr 1969/1991
och i artikel 24 i presidentdekret nr 348/1985, och kommittén uppmanade bolaget att yttra sig. Ioannis Michail Pikoulas, som
var styrelseledamot i Ntionik AE men som inte angetts som ansvarig för att de upplysningar som lämnats i det omtvistade prospektet
var riktiga, uppmanades också att yttra sig.
Kommittén påförde genom ett antal beslut av den 27 juni 2002 Ntionik AE böter på sammanlagt 90 000 euro, för att bolaget hade
åsidosatt artikel 24 i presidentdekret nr 348/1985 och artikel 72.2 i lag nr 1969/1991. Vidare påfördes var och en av styrelseledamöterna
böter på 60 000 EUR, för att de hade åsidosatt artikel 72.2 i lag nr 1969/1991.
Kommittén påpekade i besluten att det omtvistade prospektet innehöll oriktiga och vilseledande uppgifter om resultatet för
räkenskapsåret 2000, bland annat i fråga om resultatet före skatt, för vilket kommittén konstaterade att det förelåg en avvikelse
på mer än 40 procent.
Kommittén bedömde också att Ntionik AE och dess styrelseledamöter redan när prospektet offentliggjordes visste att den uppskattning
av bolagets resultat för räkenskapsåret 2000 som angavs i prospektet uppvisade betydande skillnader i förhållande till det
verkliga resultatet.
Kommittén påpekade dessutom att de åtgärder som Ntionik AE vidtog, det vill säga offentliggörandet av en sammanfattning av
årsredovisningen i februari 2001 samt de upplysningar som lämnades till möjliga investerare genom förmedling av Panellinios
Syllogos Ependyton Chrimatistiriou Athinon (den grekiska investeringsföreningen vid Atens fondbörs) och till bolagets aktieägare
inte var förenliga med artikel 24 i presidentdekret nr 348/1985. I ovannämnda artikel föreskrivs att om nya avgörande omständigheter
som kan påverka värderingen av värdepapperen tillkommer skall ett tillägg till börsprospektet offentliggöras.
Ntionik AE och Ioannis Michail Pikoulas väckte var för sig talan vid Symvoulio tis Epikrateias och yrkade att kommitténs samtliga
beslut av den 27 juni 2002 skulle ogiltigförklaras.
Under dessa omständigheter beslutade Symvoulio tis Epikrateias att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfråga
till domstolen:
”Kan den nationella lagstiftaren, mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 21 i direktiv [2001/34], när upplysningar i börsprospekt
visar sig vara oriktiga eller vilseledande, föreskriva att administrativa sanktioner skall vidtas inte endast mot de personer
som i prospektet uttryckligen angetts som ansvariga, utan även mot emittenten av de värdepapper som skall upptas till officiell
notering vid en fondbörs och mot ledamöter i detta bolags styrelse utan åtskillnad, oberoende av om dessa angetts som ansvariga
i den mening som angetts ovan?”

Prövning av tolkningsfrågan

Huruvida talan kan tas upp till sakprövning
Den italienska regeringen har gjort gällande att kapitalökningen i Ntionik AE inte förutsatte att det utarbetades och framlades
ett prospekt och att de faktiska omständigheterna i målet vid den nationella domstolen därför inte omfattas av tillämpningsområdet
för direktiv 2001/34.
Eftersom det således inte är helt klart huruvida de bestämmelser som påstås ha åsidosatts endast är nationella eller om de
tvärtom har ett gemenskapsrättsligt ursprung, anser den italienska regeringen att frågan är hypotetisk och därför skall avvisas.
Enligt artikel 23 i direktiv 2001/34 gäller att medlemsstaterna får tillåta de behöriga myndigheter som ansvarar för granskning
av sådana börsprospekt som avses i detta direktiv att medge undantag, helt eller delvis, från skyldigheten att offentliggöra
prospekt i vissa angivna fall. Bland dessa ingår det fall som nämns i artikel 23.1 a i direktivet och som kommissionen har
åberopat vid förhandlingen. Enligt ovannämnda artikel 23 har medlemsstaterna emellertid ett visst utrymme för skönsmässig
bedömning när de tillämpar ett sådant undantag.
Det föreskrivs emellertid i artikel 64 i direktiv 2001/34 att om inte en nyemission av aktier av samma slag automatiskt noteras
skall emittenten ansöka om att de skall noteras.
Det framgår dock inte av de faktiska omständigheterna i målet vid den nationella domstolen, såsom de har lagts fram av den
hänskjutande domstolen, att Ntionik AE omfattades av ett sådant undantag från skyldigheten att offentliggöra börsprospektet
som anges i artikel 23 i direktiv 2001/34.
Ntionik AE bekräftade för övrigt vid förhandlingen att de aktier som emitterades vid kapitalökningen inte automatiskt upptogs
till notering i den mening som avses i artikel 64 i direktiv 2001/34, att allmänheten hade möjlighet att köpa aktier med förbehåll
för befintliga aktieägares förköpsrätt och att punkt 1.1 i lista A i ovannämnda direktiv således skall tillämpas.
Den invändning om rättegångshinder som den italienska regeringen har framställt skall följaktligen ogillas.

Prövning i sak
Det följer inledningsvis av skälen 5, 11 och 31 till direktiv 2001/34 att syftet med direktivet bland annat är att säkerställa
att adekvata upplysningar lämnas för investerare inom området för överlåtbara värdepapper för att förbättra skyddet för investerare,
öka deras förtroende för värdepappersmarknaderna och härigenom säkerställa att dessa marknader fungerar väl, utan att nödvändigtvis
fullständigt harmonisera de nationella bestämmelserna.
Såsom generaladvokaten har påpekat i punkt 32 i förslaget till avgörande syftar direktivet således inte till en långtgående
harmonisering av de nationella bestämmelserna på det berörda området.
Medlemsstaterna kan nämligen fritt fastställa kompletterande eller strängare villkor för upptagande av värdepapper till notering,
förutsatt att en sådan ordning inte strider mot direktivets målsättningar.
Av detta följer att den nationella lagstiftaren kan införa en ordning som innebär att de personer som uttryckligen nämns i
det prospekt som offentliggörs, liksom andra persongrupper, även om dessa persongrupper inte uttryckligen nämns i prospektet,
har ansvar för att en sådan notering sker, förutsatt att en ordningen inte strider mot målsättningarna med direktiv 2001/34.
Det skall härvidlag erinras om att det i artikel 21.1 i direktivet föreskrivs att börsprospektet skall innehålla den information
som behövs för att investerare skall kunna göra en välgrundad bedömning av emittentens tillgångar och skulder, finansiella
situation, vinster och förluster och framtidsutsikter, samt de rättigheter som är förenade med värdepapperen.
I artikel 21.2 föreskrivs att medlemsstaterna skall se till att denna skyldighet åvilar dem som avses i punkt 1.1 i listorna
A och B i bilaga I till direktivet. I dessa listor föreskrivs endast att de fysiska eller juridiska personer som har ansvaret
för prospektet eller en del av det skall anges.
Eftersom syftet med direktiv 2001/34 bland annat är att säkerställa att adekvata upplysningar lämnas för investerare, kan
uppräkningen av de personer som har ansvaret för de upplysningar i prospektet som investerarna behöver, som föreskrivs i artikel 21
jämförd med listorna A och B i bilaga I till direktivet, inte anses uttömmande i den mening att ansvaret för att de upplysningar
som lämnas i prospektet är riktiga endast åvilar de fysiska eller juridiska personer som nämns i prospektet utan hänsyn till
emissionens ekonomiska eller organisatoriska verklighet.
Det kan nämligen inte uteslutas att det börsprospekt som offentliggörs i anslutning till värdepappers upptagande till officiell
notering på en fondbörs inte nämner vissa fysiska eller juridiska personer som har ansvaret för emittentens förvaltning eller
som kan ta fram och bedöma uppgifterna om emittentens tillgångar och skulder, ekonomiska situation, vinster och förluster
och framtidsutsikter samt av de rättigheter som är knutna till värdepapperen. Det finns därför inte något hinder mot att behöriga
nationella myndigheter kan anta bestämmelser om att sådana personer har ansvar för oriktiga eller vilseledande upplysningar
i prospektet.
Det föreskrivs inte heller uttryckligen i direktiv 2001/34 en sanktionsordning, som skall tillämpas på de personer som har
ansvaret för prospektet. Medlemsstaternas skyldighet att vidta administrativa sanktioner mot emittenten och andra personer
som har ansvar för prospektet föreskrevs nämligen först genom artikel 25 i direktiv 2003/71 och eftersom sistnämnda direktiv ligger
tidsmässigt efter de faktiska omständigheterna i målet vid den nationella domstolen kan det inte tillämpas i målet.
Med dessa förbehåll finns det anledning att erinra om att så länge det inte har skett någon harmonisering av gemenskapslagstiftningen
i fråga om tillämpliga sanktioner för underlåtenhet att iaktta villkor som föreskrivs i ett regelverk som införts genom denna
lagstiftning, har medlemsstaterna befogenhet att välja de sanktioner som de finner lämpliga. De är dock skyldiga att vid utövandet
av denna behörighet följa gemenskapsrätten och dess allmänna rättsprinciper, följaktligen också proportionalitetsprincipen
(se, för ett liknande resonemang, dom av den 21 september 1989 i mål 68/88, kommissionen mot Grekland, REG 1989, s. 2965,
punkt 23, av den 16 december 1992 i mål C‑210/91, kommissionen mot Grekland, REG 1992, s. I‑6735, punkt 19, och av den 26 oktober 1995
i mål C‑36/94, Siesse, REG 1995, s. I‑3573, punkt 21).
Administrativa åtgärder eller sanktioner får nämligen inte gå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå de mål som eftersträvas
och en sanktion får inte vara så oproportionerlig i förhållande till hur allvarlig överträdelsen är att den utgör hinder för
de friheter som föreskrivs i EG‑fördraget (domen av den 16 december 1992 i det ovannämnda målet kommissionen mot Grekland,
punkt 20). Det ankommer emellertid på den hänskjutande domstolen att, mot bakgrund av vad som anförts ovan, pröva om de sanktioner
som föreskrivs i tillämplig nationell lagstiftning är proportionerliga.
Vad beträffar skyldigheten enligt direktiv 2001/34 att tillhandahålla investerarna adekvata och riktiga upplysningar skall
det påpekas att en nationell ordning enligt vilken det vidtas civilrättsliga, straffrättsliga eller administrativa sanktioner
mot personer som uttryckligen nämns i börsprospektet, mot emittenten och mot styrelseledamöter, oberoende av om dessa personer
har angetts som ansvariga i prospektet eller inte, inte strider mot syftet med direktivet, när ordningen är proportionerlig
i förhållande till hur allvarlig den överträdelse är som utgörs av att en person har tillhandahållit oriktiga eller vilseledande
upplysningar i börsprospektet.
Mot bakgrund av vad som anförts ovan är svaret på frågan att artikel 21 i direktiv 2001/34 skall tolkas så, att det inte finns
något hinder mot att en nationell lagstiftare, om de uppgifter som lämnats i ett börsprospekt som offentliggörs för att värdepapper
skall upptas till officiell notering på en fondbörs visar sig vara felaktiga eller vilseledande, föreskriver administrativa
sanktioner inte endast mot de personer som uttryckligen nämns som ansvariga i prospektet, utan även mot värdepapperens emittent
och mot ledamöter i detta bolags styrelse utan åtskillnad, oberoende av om dessa anges som ansvariga i prospektet.

Rättegångskostnader
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma
mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till
domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (första avdelningen) följande:
Artikel 21 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell
notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper skall tolkas så, att det inte finns något
hinder mot att en nationell lagstiftare, om de uppgifter som lämnats i ett börsprospekt som offentliggörs för att värdepapper
skall upptas till officiell notering på en fondbörs visar sig vara felaktiga eller vilseledande, föreskriver administrativa
sanktioner inte endast mot de personer som uttryckligen nämns som ansvariga i prospektet, utan även mot värdepapperens emittent
och mot ledamöter i detta bolags styrelse utan åtskillnad, oberoende av om dessa angetts som ansvariga i prospektet.
Underskrifter
*
Rättegångsspråk: grekiska.