CELEX: 62004CJ0203
Kodulinnuliha
Turustusnormid
Keeld kasutada markeeringul teatud märget, mis tähistab põllumajanduslikku tootmisviisi
Määrus (EMÜ) nr 1538/91

1       Eelotsusetaotlus puudutab komisjoni 5. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1538/91, millega kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 1906/90
(teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 143, lk 11; ELT eriväljaanne 03/11,
lk 272), artikli 10 lõike 1 tõlgendamist.
2       Taotlus on esitatud kohtuvaidluse raames, mille vastaspoolteks on ettevõte Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG (edaspidi „Gebrüder
Stolle”) ja äriühing Heidegold Geflügelspezialität GmbH (edaspidi „Heidegold”) ning mille esemeks on viimati nimetatu poolt
oma kaupade turustamisel markeeringu kasutamine, millel on märge:
Heidegold Deutsches Qualitäts-Geflügel aus kontrollierter Aufzucht
(Heidegold, kvaliteetne saksa linnuliha, kontrollitud kasvatustingimused; edaspidi „vaidlustatud märge”).

Õiguslik raamistik
3       Komisjoni määruse nr 1538/91, muudetud komisjoni 22. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2002 (EÜT L 194, lk 17;ELT eriväljaanne
3/36, lk 378), artiklis 10 on sätestatud:
„1.      Põllumajanduslike tootmisviiside [
Haltungsformen
] märkimiseks, välja arvatud orgaaniline või bioloogiline tootmine, võivad markeeringul direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3
punkti a tähenduses olla üksnes järgnevalt sätestatud mõisted ja vastavad III lisas loetletud mõisted teistes ühenduse keeltes,
kui IV lisas nimetatud asjakohased tingimused on täidetud:
a)      Söödetud, mis sisaldab … % … ;
b)      Ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine);
c)      Vabapidamine;
d)      Traditsiooniline vabapidamine;
e)      Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine. Nendele mõistetele võib lisada vastava põllumajandusliku tootmisviisi
[
jeweilige Haltungsform
] eriomadustega seotud märked.
Kui rasvamaksa tootmiseks peetavatelt partidelt ja hanedelt saadud liha märgistusel on osutatud vabapidamisele (punktid c,
d ja e), peab seal olema ka märge „saadud rasvamaksa tootmiseks ettenähtud lindudelt”.
2.      Lindude tapavanust ja nuumamisaega on lubatud märkida ainult siis, kui kasutatakse ühte lõikes 1 osutatud mõistetest, ja juhul,
kui lind ei ole IV lisa punktides b, c või d nimetatud vanusest noorem. Käesolevat sätet ei kohaldata loomade suhtes, kes
kuuluvad artikli 1 punkti 1 alapunkti a neljanda taande alla.
[…].”
4       Sama määruse seitsmenda põhjenduse kohaselt:
„markeeringutel kasutatavate vabatahtlike märgete seas on jahutamismeetodit ja teatavaid linnupidamisviise [
Haltungsform
] käsitlevad märked; tarbijakaitse huvides tuleb kõnealuste märgete kasutamisel järgida täpselt määratletud põhimõtteid, mis
käsitlevad nii kasvatustingimusi [
Aufzucht
] kui ka piirmäärasid, millega märgitakse näiteks tapavanust ja nuumamisaega ning teatavate sööda koostisainete sisaldust”.
5       Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiv 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 109, lk 29; ELT eriväljaanne 15/05, lk 75) tunnistas kehtetuks nõukogu
18. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/112/EMÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaamimist käsitlevate liikmesriikide
õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT 1979, L 33, lk 1). Selle artikli 1 lõike 3 alapunktis a on määratletud märgistuse mõiste.

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
6       Heidegold käitab tapamaja, mille lõpptoodanguks on linnulihatooted. Nende toodete turustamisel kasutab ta markeeringut, millel
esineb vaidlustatud märge.
7       Gebrüder Stolle kui Heidegoldiga konkureeriv ettevõte leiab, et konkurendi kasutatav markeering kujutab endast määruse nr 1538/91
artikli 10 lõike 1 rikkumist, mis annab sellele äriühingule ebaseadusliku konkurentsieelise. Sel põhjusel pöördus Gebrüder
Stolle Landgericht Frankfurt am Main’i poole kaebusega Heidegoldi peale. Ta taotleb vaidlustatud märke kasutamise keelamist
Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb’i (kõlvatu konkurentsi vastane seadus) § 1 alusel. Heidegold leiab vastupidi, et määrust
nr 1538/91 ei ole rikutud, kuna mõiste
Aufzucht
ei ole samane mõistega
Haltung
. Heidegoldi väitel ei saa vaidlustatud märget järelikult pidada põllumajanduslikku tootmisviisi (
Haltungsform
) käsitlevaks märkeks.
8       Landgericht Frankfurt am Main otsustas menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas komisjoni 5. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1538/91 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) artikli 10 lõiget 1
tuleb tõlgendada selliselt, et toodete markeerimisel vastavalt direktiivi 79/112/EMÜ artikli 1 lõike 3 punktile a tähistab
märge „kontrollitud kasvatustingimused” põllumajanduslikku tootmisviisi määruse (EMÜ) nr 1538/91 artikli 10 lõike 1 mõttes?”

Eelotsuse küsimus
9       Esmalt tuleb täpsustada, et kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab määruse nr 1538/91 artikli 10 lõike 1 sõnastusele,
milles on viide märgistamist käsitlevale direktiivile 79/112, tuleb arvestada, et see direktiiv on tunnistatud kehtetuks ja
asendatud direktiiviga 2000/13. Seega tuleb teha viide määruse nr 1538/91 artiklile 10, mida on muudetud määrusega nr 1321/2002
(edaspidi „määrus nr 1538/91)” ja mis viitab direktiivile 2000/13.
10     Nagu selgitab Heidegold, on ühenduse õiguses mõnikord kasutatud mõisteid
Haltung
ja
Aufzucht
neid omavahel eristades. Nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiivi 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest
kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 303, lk 6, ELT eriväljaanne
03/11, lk 3) muudetud nõukogu 22. detsembri 1993. aasta direktiiviga 93/120/EÜ (EÜT L 340, lk 35; ELT eriväljaanne 03/15,
lk 435, edaspidi „direktiiv 90/539”), artikli 2 punktis 8 sisalduv majandi määratlus eristab kahte mõistet, kuna selle sätte
tähenduses tuleb majandi all mõista „rajatist […], mida kasutatakse tõu- või produktiivlindude kasvatamiseks [
Aufzucht
] või pidamiseks [
Haltung
]”. Samuti on Euroopa Kohus neid mõisteid omavahel eristanud 5. mail 1998 kohtuasjas C‑157/96: National Farmers’ Union jt
(EKL 1998, lk I‑2211) langetatud otsuse punktis 2, milles ta kirjeldab ettevõtjaid, keda hagejaks olev ettevõtjate ühendus
esindab, kui „põllumajanduslikke äriühinguid, kes tegelevad veiste müügiks kasvatamise [
Aufzucht
], söötmise, laudas pidamise [
Haltung
], veo ja ekspordiga”.
11     Eespool toodud näidetest ja direktiivi 90/539 artikli 2 punkti 9 alapunkti c sõnastusest nähtub, et mõiste
Aufzucht
on pigem seotud loomade kasvuperioodiga, samas kui mõiste
Haltung
, mis evib üldisemat tähendust, viitab loomapidamise protsessile tervikuna.
12     Määruse nr 1538/91 seitsmenda põhjenduse sõnastus nõuab ühtlasi, et linnupidamisviisi [
Haltungsform
] käsitleva märke kasutamisel tuleb järgida täpselt määratletud põhimõtteid, mis käsitlevad kasvatustingimusi [
Aufzucht
].
13     Lisaks sisaldab nimetatud määruse artikli 10 mitte ainult loomapidamistingimusi puudutavaid väljendeid („[e]kstensiivne seespidamine”,
„[v]abapidamine” jne), mis vastavad pidamistingimustele mõiste Haltungsformen mõttes, vaid ka loomade kasvatamist puudutavaid
mõisteid („[s]öödetud, mis sisaldab … % …” ja tapavanuse alammäära kehtestamine), mis käesoleva kohtuotsuse punktis 11 esitatud
lingvistilise eritluse kohaselt vastavad pigem mõistele Aufzucht.
14     Sama kehtib ka määruse nr 1538/91 artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus viidatud IV lisas ette nähtud tingimuste kohta, mis nimelt
võtavad erinevate põllumajanduslike tootmisviiside eristamise alusena arvesse lindude tapavanuse.
15     Eelnevast järeldub, et määruse nr 1538/91 kontekstis on mõistetel
Aufzucht
ja
Haltung
suures osas kattuv tähendus, kuid
Haltung
on laiem mõiste kui
Aufzucht
, ja et põllumajanduslikud tootmisviisid (
Haltungsformen
) hõlmavad ühtlasi kasvatustingimusi (
Aufzucht
).
16     Seda järeldust kinnitab määruse muude keeleversioonide analüüs, millest nähtub, et sama sõna on kasutatud ka seitsmenda põhjenduse
sõnastuses. Kui uurida neid keeles (keeli, milles see tekst vastu võeti, selgub, et sama mõistet on kasutatud prantsuse
mode d’élevage / conditions d’élevage
), hispaania keeles (
sistemas particulares de cría / condiciones de cría
) ja hollandi keeles (
bijzondere houderijsystemen / houderijsystemen
).
17     Eelnevat arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 1538/91 artikli 10 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt,
et mõiste „kontrollitud kasvatustingimused” (
kontrollierte Aufzucht
) tähistab põllumajanduslikku tootmisviisi (
Haltungsform
), ja järelikult ei ole ettevõtjal lubatud kasutada nimetatud märget selle määruse kohaldamisala toodete markeeringul.

Kohtukulud
18     Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud,
ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:
Komisjoni 5. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1538/91, millega kehtestatakse määruse nr 1906/90 (teatavate kodulinnuliha
turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, muudetud komisjoni 22. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2002,
artikli 10 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „kontrollitud kasvatustingimused” (kontrollierte Aufzucht) tähistab põllumajanduslikku
tootmisviisi, ja järelikult ei ole ettevõtjal lubatud kasutada nimetatud märget selle määruse kohaldamisala toodete markeeringul.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: saksa.