CELEX: 62003CJ0166
Valsts pienākumu neizpilde
EKL 28. pants
Dārgmetālu izstrādājumu tirdzniecība
Apzīmējumi "zelts" un "zelta sakausējums"

Ar pieteikumu, kas Tiesas kancelejā iesniegts 2003. gada 10. aprīlī, Eiropas Kopienu Komisija atbilstoši EKL 226. pantam cēla
prasību nolūkā atzīt, ka, attiecinot apzīmējumu "zelts" uz 750. proves izstrādājumiem, bet uz 375. un 585. proves izstrādājumiem
– apzīmējumu "zelta sakausējums", Francijas Republika nav izpildījusi pienākumus, kas tai jāuzņemas saskaņā ar EKL 28. pantu.

Atbilstošās tiesību normas

Code general des impots
[Vispārējā nodokļu kodeksa] 522.a pants, kas grozīts ar 1994. gada 4. janvāra likumu Nr. 94–6, ar kuru izdarīti grozījumi
tiesību aktos par garantijām dārgmetāliem un muitas aģentu uzraudzības tiesībām attiecībā uz atsevišķu personu administratīvo
statusu (
JORF
, 1994. gada 5. janvāris, 245. lpp., turpmāk tekstā –
CGI
), nosaka:
"Vienīgi ar 750. vai augstāku provi marķētus zelta izstrādājumus, pārdodot tos mazumtirdzniecībā privātpersonām, var apzīmēt
ar nosaukumu "zelts".
Zeltu saturošus 585. vai 375. proves izstrādājumus, pārdodot tos mazumtirdzniecībā privātpersonām, apzīmē ar nosaukumu "zelta
sakausējums", saskaņojot ar attiecīgo provi."

Pirmstiesas procedūra
Uzskatot, ka šis noteikums neatbilda EKL 28. pantam, Komisija saskaņā ar EKL 226. pantu uzsāka procedūru par pienākumu neizpildi.
Pēc tam, kad Francijas Republika tika aicināta sniegt paskaidrojumus, 2001. gada 19. septembrī Komisija sniedza argumentētu
atzinumu, aicinot šo dalībvalsti divu mēnešu laikā no šī paziņojuma saņemšanas dienas veikt pienākumu izpildei vajadzīgos
pasākumus.
Francijas Republika 2002. gada 4. februāra vēstulē apgalvoja, ka
CGI
522.a pants atbilst patērētāju tiesību aizsardzības un taisnīgu tirdzniecības darījumu prasībām, un aicināja Komisiju pārskatīt
savu novērtējumu. Komisija nolēma celt šo prasību.

Par prasību

Pušu argumenti
Komisija uzsver, ka
CGI
522.a pants aizliedz pārdot Francijā 585. un 375. proves zelta izstrādājumus ar nosaukumu "zelts", lai gan to izcelsmes dalībvalstī
tos var apzīmēt ar šādu nosaukumu, un pieprasa šo izstrādājumu marķējumam izmantot citu, patērētājiem mazāk pazīstamu un zemāk
vērtētu nosaukumu – "zelta sakausējums". Šis noteikums varētu apgrūtināt minēto izstrādājumu tirdzniecību Francijā un netiešā
veidā traucēt tirdzniecību dalībvalstīs. Tādējādi noteikumi, kas attiecas uz apstrīdētajiem apzīmējumiem, ja tos nevar attaisnot
ar vispārējo interešu mērķi, ietver pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību tiem, ko aizliedz EKL 28. pants.
Komisija uzskata, ka minētie noteikumi par apzīmējumiem nav nepieciešami, lai nodrošinātu patērētāju tiesību un taisnīgu tirdzniecības
darījumu aizsardzību, un tie nav attaisnojami EKL 28. panta izpratnē. Rezultātā dalībvalstīm būtu pietiekoši izvirzīt atbilstošus
marķēšanas nosacījumus, lai nodrošinātu pareizu informāciju par faktisko zelta sastāvu dažādos izstrādājumos, kas nonāk pārdošanā.
Francijas valdība apstrīd hipotēzi, ka divu kategoriju izstrādājumu pastāvēšana būtiski ietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību.
Nepierādot, ka tas ietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību, Komisija nav atbrīvojusies no tai uzliktā pierādīšanas pienākuma
prasības par pienākumu neizpildi ietvaros.
Atbilstoši Francijas valdības viedoklim, divu nosaukumu, "zelts" un "zelta sakausējums", pastāvēšana atbilst divu veidu izstrādājumiem
ar būtiski atšķirīgu zelta saturu, kas īsteno nepieciešamību informēt patērētāju nolūkā nodrošināt viņa tiesību aizsardzību.
Tam pamatā ir vispārējo interešu mērķis, ar ko attaisnojams pasākums attiecībā uz izstrādājumu apzīmēšanu atbilstoši EKL 28.
panta prasībām.
Turklāt divu apzīmējumu sistēma nodrošina patērētājiem labāku informāciju salīdzinājumā ar Komisijas ierosinājumu, proti,
marķējumu, kas norāda tikai izstrādājumu zelta saturu. Šī pēdējā sistēma sniedz patērētājiem vienīgi tehnisku informāciju,
turpretim divi apzīmējumi sniedz tiem viegli saprotamu skaidrojumu par attiecīgo preču kvalitāti.
Šādos apstākļos Francijas valdība uzskata, ka
CGI
522.a pantā noteiktā nosaukumu sistēma nav pretrunā EKL 28. pantam.

Tiesas vērtējums
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, visi pasākumi, kas spēj tieši vai netieši, faktiski vai iespējami traucēt Kopienu iekšējo
tirdzniecību, ir uzskatāmi par pasākumiem, kam ir kvantitatīviem ierobežojumiem līdzvērtīga iedarbība, un kā tādi tie ir pretrunā
EKL 28. pantam (skat. 1974. gada 11. jūlija spriedumu lietā 8/74
Dassonville
,
Recueil 1974
, 837. lpp., 5. punkts, un 2003. gada 11. decembra spriedumu lietā C-322/01
Deutscher Apotekerverband
, Krājumā vēl nav publicēts, 66. punkts).
Komisija apstiprina un Francijas valdība pret to neiebilst, ka 375. un 585. proves zeltu saturošos izstrādājumus likumīgi
pārdod ar apzīmējumu "zelts" citās dalībvalstīs, izņemot Franciju.
Nav apstrīdams, ka nosaukums "zelta sakausējums" patērētājiem ir mazāk pievilcīgs nekā nosaukums "zelts".
Pienākums pārdot minētos izstrādājumus ar apzīmējumu "zelta sakausējums", kā to nosaka
CGI
522.a pants, lai gan to izcelsmes valstī tādus pašus izstrādājumus pārdod ar nosaukumu "zelts", šādos apstākļos var traucēt
Kopienu iekšējo tirdzniecību.
No tā izriet, ka šis
CGI
noteikums ir jāuzskata par pasākumu, kam ir līdzvērtīga iedarbība kvantitatīviem importa ierobežojumiem EKL 28. panta izpratnē,
nepastāvot nepieciešamībai pierādīt, ka tas būtiski ietekmējis Kopienu iekšējo tirdzniecību.
Attiecībā uz jautājumu par to, vai šādu noteikumu tomēr attaisno Kopienu tiesības, ir jāatgādina – saskaņā ar Tiesas judikatūru,
valsts tiesību akti, kas pieņemti, nepastāvot kopīgiem un saskaņotiem noteikumiem, un kas vienādi tiek piemēroti valstī ražotām
un no citām dalībvalstīm ievestām precēm, var būt saderīgi ar Līgumu tiktāl, cik tie ir nepieciešami, lai apmierinātu obligātās
prasības, kas tostarp attiecas uz taisnīgu tirdzniecību un patērētāju tiesību aizsardzību, kur tie ir proporcionāli izvirzītajam
mērķim un ciktāl šo mērķi nav iespējams sasniegt ar Kopienas tirdzniecību mazāk ierobežojošiem pasākumiem    (šajā sakarā
skat. 2000. gada 5. decembra spriedumu lietā C-448/98
Guimont
,
Recueil 2000
, I-10663. lpp, 27. punkts).
Nav apstrīdams, ka nosaukumi, ko izmanto kā norādi dārgmetāla proporcijai izstrādājumos, kā arī norādīšanas metode nav saskaņoti
ar spēkā esošo Kopienu tiesību redakciju. Tāpat nav apstrīdams, ka
CGI
522.a pants ir vienādi piemērojams gan Francijas precēm, gan no citām dalībvalstīm ievestām precēm.
Turklāt ir jāatzīst, ka attiecīgā
CGI
noteikuma mērķis ir nodrošināt taisnīgu tirdzniecību un patērētāju tiesību aizsardzību.
Vienlaikus apstrīdētie noteikumi attiecībā uz mazumtirdzniecībā privātpersonām pārdotiem divu zemāko provju izstrādājumiem
paredz nevajadzīgi dublētu apzīmējumu lietošanu, prasot lietot ne tikai izstrādājuma provi, kas sniedz objektīvu informāciju
par tā sastāvā esošo tīro izejvielu, bet arī nosaukumu "zelta sakausējums", kas satur krietni mazāk noteiktu informāciju par
šo pašu jautājumu.
No tā izriet, ka
CGI
522.a pantā noteiktā divu apzīmējumu sistēma nav samērīga ar mērķi nodrošināt taisnīgu tirdzniecību un patērētāju tiesību
aizsardzību, un šis mērķis ir sasniedzams ar Kopienu tirdzniecību mazāk ierobežojošiem pasākumiem.
Tādējādi ir jākonstatē, ka, attiecinot apzīmējumu "zelts" uz 750. proves izstrādājumiem, bet uz 375. un 585. proves izstrādājumiem
– apzīmējumu "zelta sakausējums", Francijas Republika nav izpildījusi pienākumus, kas tai jāuzņemas saskaņā ar EKL 28. pantu.

Par tiesāšanās izdevumiem
Atbilstoši  Reglamenta 62. panta 2. punktam, lietas dalībniekam, kam spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās
izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā Komisija ir lūgusi atlīdzināt tiesāšanās
izdevumus un tā kā Francijas Republikai spriedums ir nelabvēlīgs, tad Francijas Republikai ir jāpiespriež atlīdzināt tiesāšanās
izdevumus.
Ar šādu pamatojumu
TIESA (otrā palāta)
nospriež:
1)
attiecinot apzīmējumu "zelts" uz 750. proves izstrādājumiem, bet uz 375. un 585. proves izstrādājumiem – apzīmējumu "zelta
sakausējums", Francijas Republika nav izpildījusi pienākumus, kas tai jāuzņemas saskaņā ar  EKL 28. pantu;
2)
Francijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
Timmermanss
Puisošē
Kunja Rodrigess
Šintgens

Kolnerika
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2004. gada 8. jūlijā.
Sekretārs

Otrās palātas priekšsēdētājs
R. Grass

K. V. A. Timmermanss
*
Tiesvedības valoda – franču.