CELEX: 62008CJ0150
Nomenclatură combinată
Pozițiile tarifare 2206 și 2208
Băutură fermentată care conține alcool distilat
Băutură obținută inițial din fructe sau dintr-un produs natural
Adaos de substanțe
Consecințe
Pierderea gustului, a mirosului și a aparenței băuturii inițiale

Cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare privește interpretarea Nomenclaturii combinate (denumită în continuare „NC”) cuprinse în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (
JO L 256, p. 1
, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2587/91 al Comisiei din 26 iulie 1991 (
JO L 259, p. 1
, denumit în continuare „Regulamentul nr. 2658/87”).
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între societatea Siebrand BV, cu sediul în Kampen (Țările de Jos) (denumită în continuare „Siebrand”), pe de o parte, și Staatssecretaris van Financiën (secretar de stat pentru finanțe), pe de altă parte, având ca obiect opt rectificări ale impunerii în materia accizelor pentru trei băuturi alcoolice produse de această societate, pentru perioada cuprinsă între lunile iulie 2003 și februarie 2004.
Cadrul juridic
Rectificările impunerii în discuție în acțiunea principală au fost întocmite în conformitate cu legea olandeză privind accizele (Wet op de accijns), care a transpus Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (
JO L 316, p. 21
, Ediție specială, 09/vol. 1, p. 152).
Pentru a defini categoriile de produse supuse accizelor la rata stabilită de Directiva 92/84/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (
JO L 316, p. 29
, Ediție specială, 09/vol. 1, p. 159), articolul 26 din Directiva 92/83 trimite la NC în vigoare la data adoptării sale.
NC
NC se întemeiază pe Sistemul armonizat mondial de denumire și de codificare a mărfurilor (denumit în continuare „SA”) elaborat de Consiliul de Cooperare Vamală, devenit ulterior Organizația Mondială a Vămilor, instituit prin Convenția internațională încheiată la Bruxelles la 14 iunie 1983, aprobată în numele Comunității Economice Europene prin Decizia 87/369/CEE a Consiliului din 7 aprilie 1987 privind încheierea Convenției internaționale privind Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, precum și a protocolului de modificare a acesteia (
JO L 198, p. 1
, Ediție specială, 02/vol. 3, p. 199).
Conform articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 2658/87, NC este identică cu SA în ceea ce privește pozițiile și subpozițiile din șase cifre.
Regulile generale pentru interpretarea NC (denumite în continuare „Reguli generale”), care figurează în partea I titlul I A din aceasta, prevăd în principal:
„Clasificarea mărfurilor în [NC] se efectuează în conformitate cu următoarele principii:
1.
Enunțul titlurilor secțiunilor, capitolelor sau subcapitolelor se consideră ca având numai o valoare orientativă, clasificarea considerându-se legal determinată în cazul în care este în conformitate cu textul pozițiilor și notelor de secțiuni sau de capitole și, în cazul în care nu sunt contrare termenilor utilizați în respectivele poziții și note, în conformitate cu următoarele reguli.
2.
[…]
(b)
Orice mențiune la un material de la o poziție determinată se referă la acest material fie în stare pură, fie amestecat sau asociat cu alte materiale. […] Clasificarea acestor produse amestecate […] se efectuează în conformitate cu principiile enunțate la regula 3.
3.
Atunci când mărfurile ar putea fi clasificate la două sau mai multe poziții prin aplicarea regulii 2 (b) sau în orice alt caz, clasificarea se face după cum urmează:
(a)
Poziția cea mai specifică trebuie să aibă prioritate față de pozițiile cu un conținut mai general. Cu toate acestea, în cazul în care două sau mai multe poziții se referă fiecare numai la o parte din materialele care compun un produs amestecat […], aceste poziții se consideră, în raport cu produsul […], la fel de specifice, chiar dacă una dintre poziții oferă o descriere mai precisă sau mai completă.
(b)
Produsele amestecate […], care nu pot fi clasificate prin aplicarea regulii 3 (a), se clasifică după materialul […] care le conferă caracterul esențial, în cazul în care este posibilă efectuarea acestei determinări.
[…]” [traducere neoficială]
În ceea ce privește produsele în discuție în acțiunea principală, NC cuprinde o secțiune IV intitulată „Produse ale industriei alimentare; băuturi, lichide alcoolice și oțet; tutun și înlocuitori de tutun prelucrați”. Această secțiune cuprinde în special capitolul 22, intitulat „Băuturi, lichide alcoolice și oțet”. Acest capitol include, la rândul său, poziția 2206 intitulată „Alte băuturi fermentate (de exemplu, cidru de mere, cidru de pere, hidromel); amestecuri de băuturi fermentate și amestecuri de băuturi fermentate și băuturi nealcoolice, nedenumite și necuprinse în altă parte”, precum și poziția 2208 intitulată „Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80% vol.; distilate, rachiuri, lichioruri și alte băuturi spirtoase […]”.
În temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (a) a doua liniuță și al articolului 10 din Regulamentul nr. 2658/87, Comisia Comunităților Europene elaborează note explicative referitoare la NC (denumite în continuare „Notele explicative ale NC”).
Nota explicativă a NC referitoare la poziția 2206 prevede, în ceee ce privește „alte” produse din subpozițiile 22060031-22060089:
„Se clasifică la aceste subpoziții, de exemplu, băuturile fermentate descrise în notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 2206 al doilea paragraf punctele 1-10”.
Noțiunea de băuturi „[n]espumoase, prezentate în recipiente cu un conținut” la care se face trimitere la subpozițiile 22060051-22060089 este precizată în nota explicativă a NC aferentă poziției 2206 în modul următor:
„Se clasifică la aceste subpoziții, de exemplu, băuturile care nu sunt produse prin fermentația naturală a mustului de struguri proaspeți, dar sunt produse din must de struguri concentrat. Acest must este stabil și poate fi depozitat pentru a fi utilizat în funcție de solicitări.
Procesul de fermentație ulterioară este, în general, provocat prin adăugare de drojdie. Mustului i se adaugă uneori zahăr înainte sau în timpul fermentării. Produsul obținut prin acest procedeu poate fi, în final, îndulcit, alcoolizat sau amestecat (cupajat).”
Nota explicativă a NC aferentă poziției 2208 are următorul conținut:
„Distilatele, rachiurile, lichiorurile și alte băuturi spirtoase de la poziția 2208 sunt lichide alcoolice în general destinate consumului uman și sunt obținute:
—
fie direct prin distilarea (chiar cu adaos de aromatizanți) a lichidelor fermentate natural, cum sunt vinul sau cidrul, ori a fructelor, a drojdiei, a cerealelor sau a altor produse vegetale, în prealabil fermentate;
—
fie prin simpla adăugare de arome diverse și eventual zahăr la alcoolul produs prin distilare.
Sunt descrise diferite băuturi spirtoase în notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 2208 al treilea paragraf punctele 1-17.
Referitor la distilatele nedenaturate, acestea se clasifică la această poziție chiar cu un titru alcoolic volumic de cel puțin 80%, chiar dacă pot sau nu pot fi consumate direct în această stare.
Sunt excluse de la poziția 2208 băuturile alcoolice obținute prin fermentare (subpozițiile 220300-220600).”
SA
În temeiul articolului 3 alineatul (1) din Convenția internațională privind SA din 14 iunie 1983, fiecare parte contractantă se angajează ca nomenclaturile sale tarifare și statistice să fie conforme cu SA. Așadar, părțile contractante trebuie să utilizeze toate pozițiile și subpozițiile SA, fără completări sau modificări, precum și codurile numerice aferente acestora și să respecte ordinea de numerotare a respectivului sistem. Aceeași dispoziție prevede că părțile contractante se angajează de asemenea să aplice normele generale de interpretare a SA, precum și toate notele de la secțiuni, capitole și subpoziții și să nu modifice domeniul de aplicare al acestora.
Organizația Mondială a Vămilor elaborează note explicative referitoare la SA (denumite în continuare „Note explicative ale SA”). Nota explicativă a SA aferentă poziției 2206 din NC are următorul cuprins:
„Poziția cuprinde toate băuturile fermentate, altele decât cele de la pozițiile 2203 până la 2205.
Poziția cuprinde, printre altele:
1)
Cidrul de mere, o băutură alcoolică obținută prin fermentarea sucului de mere.
[…]
Toate aceste băuturi pot fi natural spumoase sau încărcate în mod artificial cu dioxid de carbon. Acestea se clasifică la poziția respectivă, dacă li s-a adăugat alcool sau dacă conținutul în alcool a fost crescut printr-o a doua fermentație, atât timp cât își păstrează caracterul de produse care se clasifică la această poziție.
Poziția cuprinde, de asemenea, amestecurile de băuturi nealcoolice și de băuturi fermentate, precum și amestecurile de băuturi fermentate de la pozițiile precedente ale capitolului 22, de exemplu, amestecuri de limonadă și bere sau vin, amestecuri de bere și vin, având un titru alcoolic volumic peste 0,5%.
[…]”. [traducere neoficială]
Nota explicativă a SA aferentă poziției 2208 prevede:
„Poziția cuprinde indiferent de concentrație alcoolică și:
A)
Distilatele care sunt obținute (fără adăugarea unei substanțe aromate) prin distilarea lichidelor fermentate natural cum sunt vinul, cidrul sau prin distilarea fructelor, a drojdiei, a semințelor sau a produselor vegetale similare fermentate în prealabil; aceste distilate se caracterizează prin aceea că ele conservă un buchet sau o aromă particulară datorată prezenței constituenților aromatici secundari [esteri, aldehide, acizi, alcooli superiori (volatili) etc.] inerenți naturii substanțelor utilizate la distilare.
B)
Lichiorurile, fiind băuturi spirtoase la care s-au adăugat zahăr, miere sau alți îndulcitori naturali și extracte sau esențe (de exemplu băuturi spirtoase obținute fie prin distilare, fie prin amestecare de alcool etilic sau de alcooluri distilate cu unul sau cu mai multe dintre următoarele produse: fructe, flori sau alte părți de plante, extracte, esențe, uleiuri sau sucuri esențiale chiar concentrate). Aceste produse pot include de asemenea lichiorurile conținând cristale de zahăr, lichioruri de suc de fructe, lichioruri de ouă, lichioruri de plante, lichioruri de fructe de pădure, lichioruri de mirodenii, lichioruri de ceai, lichioruri de ciocolată, lichioruri de lapte și lichioruri de miere.
C)
Toate celelalte băuturi spirtoase care nu sunt cuprinse în niciuna din pozițiile acestui capitol.” [traducere neoficială]
Cu titlu de exemplu pentru produsele avute în vedere, această notă explicativă citează printre altele:
„[…]
7)
Lichiorurile numite
creme
, denumite astfel datorită consistenței lor sau culorii lor, în general puțin alcoolizate și foarte dulci (de exemplu, cremă de cacao, de banane, de vanilie, de cafea, de coacăze negre etc.), ca și lichiorurile numite
emulsii
, în special lichiorurile din ouă sau din smântână proaspătă.
8)
Ratafias
, tip de lichior obținut din sucuri de fructe care conțin adesea o cantitate mică de substanțe aromatice adăugate (ratafia de cireșe, de zmeură, de caise etc.).
[…]
15)
Sucurile de fructe sau de legume, care conțin alcool adăugat și au un titru alcoolic volumic peste 0,5%, excluzând produsele de la poziția 2204.
[…]
17)
Băuturi având aspect de vin, obținute prin amestecarea băuturilor distilate cu suc de fructe și/sau cu apă, zahăr, coloranți, aromatizanți sau alte ingrediente, altele decât produsele de la poziția 2204.” [traducere neoficială]
Punctul VIII din nota explicativă a SA aferentă regulii generale nr. 3 (b) prevede că factorul care determină caracterul esențial poate, în funcție de tipul mărfii, să reiasă, de exemplu, din natura materialului din care este constituită sau a articolelor care o compun, din volumul acestora, din cantitatea, din greutatea, din valoarea acestora sau din importanța unuia dintre materialele care o constituie în vederea utilizării mărfurilor.
Acțiunea principală și întrebările preliminare
Siebrand este o societate producătoare de băuturi alcoolice și nealcoolice. Aceasta produce printre altele trei băuturi alcoolice denumite „Pina Colada”, „Whiskey Cream” și, respectiv, „Apfel Cocktail”. Aceste produse sunt fabricate pe bază de cidru, la care se adaugă alcool distilat, apă, sirop de zahăr, diverse arome și coloranți și, în ceea ce privește în special băuturile Pina Colada și Whiskey Cream, o bază de smântână. Cele trei băuturi au un titru alcoolic volumic de 14,5%, din care 12% provine din alcoolul distilat și 2,5% din alcoolul fermentat dintr-un concentrat de mere.
Până la 1 ianuarie 2003, produsele în cauză erau clasificate de inspectorul de impozite (denumit în continuare „inspector”) la poziția 2206 din NC, care determina și tariful accizelor care le era aplicabil. Cu toate acestea, în conformitate cu decizia Staatssecretaris van Financiën din 15 ianuarie 2003, inspectorul a adoptat poziția potrivit căreia, ținând seama de titrul alcoolic și de natura produselor în cauză, respectivele băuturi trebuiau clasificate, începând cu 1 ianuarie 2003, la poziția 2208 din NC. Din aceasta rezultă un tarif al accizelor mai ridicat.
Deși inspectorul a amânat aplicarea noului tarif la 1 iulie 2003, acesta a adresat societății Siebrand opt rectificări ale impunerii pentru perioada cuprinsă între lunile iulie 2003 și februarie 2004. Siebrand a contestat respectivele rectificări, dar inspectorul și-a menținut poziția în ceea ce privește decizia sa privind reclamația.
Atunci, Siebrand a introdus o acțiune la Gerechtshof te Arnhem, care a hotărât că produsele în cauză trebuiau să fie clasificate la poziția 2208 din NC.
Fiind sesizată cu acțiunea formulată de Siebrand împotriva acestei hotărâri, Hoge Raad der Nederlanden a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
O băutură care are un anumit conținut de alcool distilat, însă corespunde pe de altă parte definiției poziției 2206 din [NC], este clasificată la această poziție atunci când este vorba de o băutură fermentată care, în urma adaosului de apă și de anumite substanțe, și-a pierdut gustul, mirosul și/sau aparența unei băuturi obținute dintr-un anumit fruct sau dintr-un anumit produs natural?
2)
În cazul în care se răspunde afirmativ la prima întrebare: pe baza căror criterii se stabilește dacă băutura se clasifică totuși la poziția 2208 din NC având în vedere conținutul de alcool distilat?”
Cu privire la întrebările preliminare
Prin intermediul întrebărilor formulate, care trebuie analizate împreună, instanța de trimitere solicită, în esență, să se stabilească dacă băuturi pe bază de alcool fermentat, care corespund inițial poziției 2206 din NC, cărora le-au fost adăugate un anumit procent de alcool distilat, apă, sirop de zahăr, arome, coloranți și, pentru unele dintre acestea, o bază de smântână, care le-a făcut să își piardă gustul, mirosul și/sau aparența unei băuturi obținute dintr-un anumit fruct sau dintr-un anumit produs natural, se încadrează la poziția 2206 din NC în calitate de băuturi fermentate sau la poziția 2208 din NC în calitate de distilate.
În această privință, trebuie amintită jurisprudența constantă potrivit căreia, în interesul securității juridice și al facilității controalelor, criteriul decisiv pentru clasificarea tarifară a mărfurilor trebuie căutat, în general, în caracteristicile și în proprietățile lor obiective, astfel cum au fost definite în formularea poziției din NC și în notele de secțiune sau de capitol (a se vedea în special Hotărârea din 18 iulie 2007, Olicom, C-142/06, Rep., p. I-6675, punctul 16, precum și Hotărârea din 11 decembrie 2008, Kip Europe și alții,
C-362/07 și C-363/07, Rep., p. I-9489
, punctul 26).
Notele care precedă capitolele Tarifului vamal comun, în același mod de altfel precum notele explicative elaborate, în privința NC, de Comisie și, în privința SA, de Organizația Mondială a Vămilor, aduc o contribuție importantă la interpretarea sferei de aplicare a diferitelor poziții, fără a avea însă forță juridică obligatorie (Hotărârea Olicom, citată anterior, punctul 17, Hotărârea din 6 decembrie 2007, Van Landeghem, C-486/06, Rep., p. I-10661, punctul 25, și Hotărârea din 27 noiembrie 2008, Metherma,
C-403/07, Rep., p. I-8921
, punctul 48).
Este important să se sublinieze că, potrivit notei explicative a SA aferente poziției 2206 din NC, adaosul de alcool la băuturi care se încadrează la această poziție nu se opune ca aceste băuturi să păstreze clasificarea respectivă atât timp cât își conservă caracteristicile produselor clasificate la această poziție, și anume cele ale băuturilor fermentate.
Or, din decizia de trimitere reiese că băuturile în discuție în acțiunea principală și-au pierdut gustul, mirosul și aparența unei băuturi obținute dintr-un anumit fruct sau dintr-un anumit produs natural, cu alte cuvinte, ale unei băuturi fermentate. Astfel de produse nu pot fi clasificate la poziția 2206 din NC.
În ceea ce privește clasificarea unor astfel de produse, trebuie să se amintească faptul că potrivit regulii generale nr. 2 (b), orice mențiune la un material de la o poziție determinată se referă la acest material fie în stare pură, fie amestecat sau asociat cu alte materiale. Este cazul unor produse precum cele în discuție în acțiunea principală, care conțin alcool fermentat, precum și alcool distilat. Aceste materiale se încadrează la poziții tarifare diferite.
Regula generală nr. 3 (a) arată că, atunci când mărfurile ar putea fi clasificate la două sau la mai multe poziții prin aplicarea regulii generale nr. 2 (b), poziția cea mai specifică trebuie să aibă prioritate față de pozițiile cu un conținut mai general.
Atunci când produse precum cele în discuție în acțiunea principală sunt compuse din materiale diferite și niciuna dintre cele două poziții menționate mai sus nu este mai specifică decât cealaltă, singura dispoziție la care se poate recurge în vederea clasificării produselor în discuție în acțiunea principală este regula generală nr. 3 (b) (a se vedea Hotărârea din 21 iunie 1988, Sportex, 253/87, Rec., p. 3351, punctul 7, și Hotărârea din 26 octombrie 2006, Turbon International, C-250/05, Rec., p. I-10531, punctul 20).
În temeiul acestei reguli generale nr. 3 (b), este necesar, pentru a se face clasificarea tarifară a unui produs, să se stabilească, printre materialele care îl compun, acel material care îi conferă caracterul esențial (a se vedea Hotărârea din 10 mai 2001, VauDe Sport, C-288/99, Rec., p. I-3683, punctul 25, Hotărârea din 7 februarie 2002, Turbon International, C-276/00, Rec., p. I-1389, punctul 26, și Hotărârea din 26 octombrie 2006, Turbon International, citată anterior, punctul 21).
În consecință, trebuie să se determine care dintre materialele ce compun produse precum cele în discuție în acțiunea principală este cel care le conferă acestora caracterul esențial.
Din decizia de trimitere reiese că aceste produse sunt fabricate pe bază de cidru, la care se adaugă alcool distilat, apă, sirop de zahăr, diverse arome și coloranți, precum și, în ceea ce privește Pina Colada și Whiskey Cream, o bază de smântână. Produsele finale au un titru alcoolic volumic de 14,5%, din care 2,5% din alcoolul fermentat din cidru și 12% din alcoolul distilat adăugat.
Astfel cum se prevede la punctul VIII din nota explicativă a SA aferentă regulii generale nr. 3 (b), factorul care determină caracterul esențial poate, în funcție de tipul mărfii, să reiasă, de exemplu, din natura materialului din care este constituită sau a articolelor care o compun, din volumul, din cantitatea, din greutatea, din valoarea acestora sau din importanța unuia dintre materialele care o constituie în vederea utilizării mărfurilor.
În ceea ce privește produse precum cele în discuție în acțiunea principală, mai multe caracteristici și proprietăți obiective pot fi luate în considerare pentru determinarea caracterului esențial al acestora. Astfel, în primul rând, trebuie să se constate că alcoolul distilat contribuie mai mult nu numai la volumul global al acestora, dar și la concentrația de alcool decât alcoolul fermentat.
În al doilea rând, rezultă că este necesar să se verifice în ce măsură caracteristicile organoleptice deosebite ale acestor produse corespund celor ale produselor clasificate la poziția 2208 din NC. Astfel, potrivit unei jurisprudențe constante, gustul poate constitui o caracteristică și o proprietate obiectivă a produsului (a se vedea în acest sens Hotărârea din 28 octombrie 2004, Artrada și alții, C-124/03, Rec., p. I-10297, punctul 41, precum și Hotărârea din 8 iunie 2006, Sachsenmilch, C-196/05, Rec., p. I-5161, punctul 37).
În această privință, astfel cum s-a subliniat deja, produse precum cele în discuție în acțiunea principală, din cauza adaosului de apă și de alte substanțe, și-au pierdut gustul, mirosul și aparența unei băuturi obținute dintr-un anumit fruct sau dintr-un anumit produs natural, cu alte cuvinte ale unei băuturi fermentate. Caracteristicile organoleptice deosebite ale produselor menționate, care definesc caracterul esențial al acestora, corespund, așadar, celor ale produselor clasificate la poziția 2208 din NC.
În final, trebuie să se amintească faptul că destinația produsului poate să constituie un criteriu obiectiv de clasificare, în măsura în care este inerentă respectivului produs, caracterul inerent trebuind să poată fi apreciat în funcție de caracteristicile și de proprietățile obiective ale acestuia (a se vedea Hotărârea din 1 iunie 1995, Thyssen Haniel Logistic, C-459/93, Rec., p. I-1381, punctul 13, Hotărârea din 16 septembrie 2004, DFDS, C-396/02, Rec., p. I-8439, punctul 29, și Hotărârea din 15 februarie 2007, RUMA, C-183/06, Rep., p. I-1559, punctul 36). Nu se contestă că proprietățile obiective și caracteristicile unor produse precum cele în discuție în acțiunea principală, printre care forma, culoarea și denumirea comercială, corespund celor ale unei băuturi spirtoase.
Prin urmare, caracteristicile esențiale ale unor băuturi precum cele în discuție în acțiunea principală corespund în ansamblu celor ale unui produs care se încadrează la poziția 2208 din NC.
Ținând seama de considerațiile care precedă, trebuie să se răspundă la întrebările adresate că băuturile pe bază de alcool fermentat, care corespund inițial poziției 2206 din NC, cărora le-au fost adăugate un anumit procent de alcool distilat, apă, sirop de zahăr, arome, coloranți și, pentru unele dintre acestea, o bază de smântână, care le-au făcut să își piardă gustul, mirosul și/sau aparența unei băuturi obținute dintr-un anumit fruct sau dintr-un anumit produs natural, nu se încadrează la poziția 2206 din NC, ci la poziția 2208 din aceasta.
Cu privire la cheltuielile de judecată
Întrucât, în privința părților din acțiunea principală, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.

Pentru aceste motive, Curtea (Camera a treia) declară:

Băuturile pe bază de alcool fermentat, care corespund inițial poziției 2206 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CEE) nr. 2587/91 al Comisiei din 26 iulie 1991, cărora le-au fost adăugate un anumit procent de alcool distilat, apă, sirop de zahăr, arome, coloranți și, pentru unele dintre acestea, o bază de smântână, care le-au făcut să își piardă gustul, mirosul și/sau aparența unei băuturi obținute dintr-un anumit fruct sau dintr-un anumit produs natural, nu se încadrează la poziția 2206 din Nomenclatura combinată, ci la poziția 2208 din aceasta.

Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: olandeza.