CELEX: 62006CJ0142
Bendrasis muitų tarifas
Tarifinės pozicijos
Klasifikacija Kombinuotojoje nomenklatūroje
Automatinio duomenų apdorojimo mašinos
"Modemo" funkciją turinčios tinklo plokštės
"Specifinės funkcijos" sąvoka

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir
statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1), iš dalies pakeisto 1995 m. gruodžio 22 d. Komisijos
reglamentu (EB) Nr. 3009/95 (OL L 319, p. 1, toliau – Kombinuotoji nomenklatūra), I priede esančios Bendrojo muitų tarifo
Kombinuotosios nomenklatūros 84 skyriaus 5 E pastabos išaiškinimu.
Šis prašymas buvo pateiktas nagrinėjant bylą tarp Danijoje įsteigtos bendrovės
Olicom A/S
(toliau –
Olicom
) ir
Skatteministeriet
(Danijos mokesčių ministerijos) dėl tam tikrų modemo funkciją atliekančių tinklo plokščių tarifinio klasifikavimo.

Teisinis pagrindas
Kombinuotosios nomenklatūros 8471 pozicija išdėstyta taip:
„Automatinio duomenų apdorojimo mašinos ir jų įrenginiai; magnetiniai arba optiniai (duomenų) skaitymo įrenginiai, užkoduotų
duomenų perrašymo į informacijos laikmenas mašinos ir tokių duomenų apdorojimo mašinos, nenurodytos kitoje vietoje“.
Su 8471 pozicija susijusi Kombinuotosios nomenklatūros 84 skyriaus 5 E pastaba nustato:
„A.      <...>
B.      Automatinio duomenų apdorojimo mašinos gali turėti sistemų, sudarytų iš nevienodo skaičiaus atskirų įrenginių, pavidalą. Atsižvelgiant
į toliau išdėstytą šios pastabos E punktą, įrenginys turi būti laikomas tam tikros apibrėžtos sistemos dalimi, jeigu atitinka
šias sąlygas:
a)      pagal įrenginio rūšį jis priskiriamas įrenginiams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemose;
b)      gali būti sujungtas su centriniu procesoriumi tiesiogiai arba per vieną ar kelis kitus įrenginius; ir
c)      gali priimti arba perduoti duomenis tokiu pavidalu (kodų arba signalų), kuris gali būti naudojamas sistemoje.
C.      Atskirai pateikiami automatinio duomenų apdorojimo mašinų įrenginiai turi būti klasifikuojami 8471 pozicijoje.
D.      <...>
E.      Mašinos, atliekančios tam tikrą specifinę, tačiau ne duomenų apdorojimo funkciją, kurių sudėtinė dalis yra automatinio duomenų
apdorojimo mašina arba kurios veikia kartu su ja, turi būti klasifikuojamos jų funkcijas atitinkančiose pozicijose arba, jeigu
tai neįmanoma, pozicijose, kuriose klasifikuojami dirbiniai, nenurodyti kitoje vietoje.“
Kombinuotosios nomenklatūros 8517 pozicija išdėstyta taip:
„Elektriniai laidinės telefonijos arba laidinės telegrafijos aparatai, įskaitant laidinius telefono aparatus su belaidžiais
rageliais ir laidinė nešlio srovės sistemos arba skaitmeninės sistemos ryšių aparatūra; vaizdo telefonai“.

Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
Nuo 1996 m. iki 1999 m.
Olicom
importavo kompiuterių tinklo įrangą, kurią ji klasifikavo Kombinuotosios nomenklatūros 8471 pozicijoje. Konkrečiai tariant,
tai buvo tinklo plokštės, skirtos dėti į nešiojamuosius kompiuterius.
Šios plokštės priima ir perdirba signalus bei juos perduoda iš vieno kompiuterio kitiems tinklo kompiuteriams. Kai kurios
importuotos tinklo plokštės tik sujungia kompiuterius į vietinius tinklus (VT funkcija („Local Area Network“)), o kitos plokštės
yra kombinuotos, nes jos taip pat turi ir „modemo“ funkciją (toliau – kombinuotos plokštės), palengvinančią nešiojamųjų kompiuterių
prisijungimą prie išorinių tinklų (IT funkcija („Wide Area Network“)).
Iš prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo sprendimo matyti, kad kombinuotos plokštės yra grynų VT produktų
tobulinimo rezultatas, ir jos taip pagamintos, kad IT funkcija negali veikti be VT funkcijos, o pastaroji funkcija tebeveikia,
net jei IT funkcija išjungiama. IT funkcija sudaro 27 % ar 40 % visos kombinuotos plokštės kainos. Kiek tai susiję su duomenų
perdavimo greičiu, šių plokščių su VT funkcija pasiekiamas greitis 500 kartų viršija greitį, pasiekiamą naudojantis IT funkcija.
Šio tipo kombinuotos plokštės atitinka nešiojamųjų kompiuterių naudotojų, kurie duomenims perduoti paprastai naudojasi vietos
tinklu, tačiau kuriems retkarčiais reikia perduoti ar gauti duomenis, kai jie nutolę nuo įprastos darbo vietos, interesus.
Tokioje situacijoje plokštės IT funkcija jie gali pasinaudoti kaip modemu. Dėl šio papildomo funkcionalumo klientams nebereikia
pirkti atskiro modemo.
Olicom
parduodamų kombinuotų plokščių kaina nuo trijų iki šešių kartų viršijo atskirų modemų kainą.
Taikydamos 1995 m. gegužės 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1165/95 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
(OL L 117, p. 15) priedo 4 punktą, pagal kurį plokštės, skirtos būti įdėtos į kabeliais sujungtus kompiuterius, užtikrinančios
duomenų mainus vietiniame tinkle nenaudojant modemo, turi būti klasifikuojamos 8517 pozicijoje, dėl ko padidėjo mokėtino muito
dydis, Danijos valdžios institucijos nusprendė
a posteriori
išieškoti
Olicom
mokėtiną muitą. 1999 m. birželio 16 d.
Olicom
šį sprendimą apskundė.
2001 m. gegužės 10 d. Sprendimu
Cabletron
(C-463/98, Rink. p. I‑3495) Teisingumo Teismas panaikino Reglamentą Nr. 1165/95, kiek jis šio reglamento priedo 4 punkte
nurodytas tinklo plokštes priskyrė Kombinuotosios nomenklatūros 8517 pozicijai.
Remdamasi Komisijos parengtomis ir valstybėms narėms adresuotomis gairėmis dėl minėto sprendimo
Cabletron
aiškinimo,
Olicom
pasiekė, kad jai būtų grąžinti muitai tik dėl VT funkciją atliekančių tinklo plokščių. Kombinuotų plokščių atveju kompetentingos
Danijos valdžios institucijos atsisakė grąžinti muitus motyvuodamos tuo, kad šios plokštės turi ir „modemo“ funkciją, todėl
jos, kaip ryšių aparatūra, turi būti klasifikuojamos 8517 pozicijoje.

Olicom
šį kombinuotų plokščių klasifikavimą užginčijo ir išnaudojusi administracines gynybos priemones pareiškė ieškinį
Østre Landsret
. Šis teismas Danijos valdžios institucijų paprašė kreiptis į Muitinės kodekso komitetą. 2005 m. sausio 10 d. pastarasis pateikė
nuomonę, jog kombinuotos plokštės turėjo būti klasifikuojamos 8517 pozicijoje.
Tokiomis aplinkybėmis
Østre Landsret
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.      Ar <...> Reglamento Nr. 2658/87 <...>, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 3009/95, I priedas turi būti aiškinamas kaip reiškiantis,
kad tokios kombinuotos tinklo ir modemo plokštės, kokios nagrinėjamos pagrindinėje byloje, nuo 1996 m. sausio 1 d. turi būti
klasifikuojamos kaip duomenų apdorojimo mašinos 8471 pozicijoje, ar kaip ryšių aparatūra 8517 pozicijoje?
Šiuo atžvilgiu Europos Bendrijų Teisingumo Teismo prašoma priimti sprendimą dėl klausimo, ar 84 skyriaus 5 E pastabos, atsižvelgiant
į Reglamentu Nr. 3009/95 pakeistą versiją, sąvoka „specifinė funkcija“ turi būti aiškinama kaip reiškianti, kad esant IT funkcijai
24 nagrinėjami produktai turi būti klasifikuojami kitoje negu 8471 pozicijoje? Ar kitoje negu 8471 pozicijoje reikia klasifikuoti
tik tada, kai IT funkcija gali veikti nepriklausomai nuo automatinio duomenų apdorojimo mašinos?
2.      Jei Teisingumo Teismas nuspręstų, kad kombinuotų tinklo ir modemo plokščių IT funkcija yra specifinė, jo prašoma priimti sprendimą
dėl klausimo, ar tarifiniam klasifikavimui yra svarbu, kad pagrindine produkto funkcija gali būti laikoma IT funkcija.“

Dėl prejudicinių klausimų

Dėl pirmojo klausimo
Savo pirmuoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas norėtų sužinoti, ar kombinuotos plokštės, skirtos
dėti į nešiojamuosius kompiuterius, po 1996 m. sausio 1 d. turi būti klasifikuojamos Kombinuotosios nomenklatūros 8471 pozicijoje
kaip duomenų apdorojimo mašinos, ar 8517 pozicijoje kaip ryšių aparatūra. Šiuo atžvilgiu jis klausia, ar dėl tokio klasifikavimo
Kombinuotosios nomenklatūros 84 skyriaus 5 E pastaboje esanti sąvoka „specifinė funkcija“ turi būti aiškinama taip, kad ji
reikalauja, jog šių plokščių „modemo“ funkcija galėtų veikti nepriklausomai nuo automatinio duomenų apdorojimo mašinos, ar
pakanka, kad šios plokštės turi tokią funkciją.
Iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, kad, siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir lengvesnę kontrolę, prekių tarifinį
klasifikavimą lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į šių prekių požymius ir objektyvias savybes,
išvardytas Kombinuotosios nomenklatūros pozicijos ir skyriaus ar skirsnio pastabose (žr., pavyzdžiui, 2000 m. spalio 19 d.
Sprendimo
Peacock
, C‑339/98, Rink. p. I‑8947, 9 punktą; 2004 m. rugsėjo 16 d. Sprendimo
DFDS
, C‑396/02, Rink. p. I‑8439, 27 punktą; 2005 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo
Intermodal Transports
, C‑495/03, Rink. p. I‑8151, 47 punktą ir 2006 m. sausio 12 d. Sprendimo
Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht
, C‑311/04, Rink. p. I‑609, 26 punktą).
Bendrojo muitų tarifo skyrių antraštėse esančios pastabos, kaip ir Muitinių bendradarbiavimo tarybos aiškinamosios pastabos
dėl nomenklatūros, yra svarbios priemonės užtikrinant vienodą šio tarifo taikymą ir, kaip tokios, gali būti laikomos reikšmingomis
priemonėmis jam aiškinti (žr. 1994 m. gegužės 19 d. Sprendimo
Siemens Nixdorf
, C‑11/93, Rink. p. I‑1945, 12 punktą; 1997 m. gruodžio 18 d. Sprendimo
Techex
, C‑382/95, Rink. p. I‑7363, 12 punktą ir minėto sprendimo
Peacock
10 punktą).
Galiausiai dėl klasifikavimo tinkamoje pozicijoje reikia priminti, kad prekės paskirtis taip pat gali būti objektyvus klasifikavimo
kriterijus, jei ji būdinga šiai prekei, ir šį būdingumą galima įvertinti remiantis šios prekės objektyviais požymiais bei
savybėmis (žr. 1995 m. birželio 1 d. Sprendimo
Thyssen Haniel Logistic
, C‑459/93, Rink. p. I‑1381, 13 punktą; minėto sprendimo
DFDS
29 punktą ir 2007 m. vasario 15 d. Sprendimo
RUMA
, C‑183/06, Rink. p. I‑0000, 36 punktą).
Visų pirma reikia priminti, kad minėto sprendimo
Peacock
23 punkte Teisingumo Teismas pažymėjo, jog nuo 1990 m. liepos mėn. iki 1995 m. gegužės mėn. tinklo plokštės, skirtos dėti
į automatinio duomenų apdorojimo mašinas, turėjo būti klasifikuojamos 8471 pozicijoje kaip šio tipo mašinų „įrenginiai“.
Minėto sprendimo
Peacock
16–20 punktuose Teisingumo Teismas taip pat nurodė, jog tinklo plokštės skirtos tik automatinio duomenų apdorojimo mašinoms,
yra tiesiogiai prijungtos prie šių mašinų ir jų funkcija yra tiekti bei  priimti duomenis taip, kad šios mašinos galėtų juos
panaudoti. Iš to jis padarė išvadą, kad šias plokštes galima prilyginti bet kuriai priemonei, kuria automatinio duomenų apdorojimo
mašina priima ar perduoda duomenis, ta prasme, kad jos neatlieka funkcijos, kurią galėtų atlikti be tokios mašinos. Todėl
Kombinuotosios nomenklatūros 84 skyriaus 5 E pastabos paskutinė pastraipa, atsižvelgiant į iki 1996 m. sausio 1 d. galiojusią
redakciją, nedraudžia šių plokščių klasifikuoti 8471 pozicijoje, nes jos neatlieka specifinės funkcijos. Be to, jos atitinka
visas šioje pastaboje nurodytas „įrenginiui“ taikomas sąlygas, nes gali būti sujungtos su centriniu procesoriumi ir yra specialiai
sukurtos kaip automatinio duomenų apdorojimo mašinos dalys.
Šis aiškinimas buvo patvirtintas minėto sprendimo
Cabletron
16 ir 17 punktuose; be to, sprendimo
Cabletron
27 punkte Teisingumo Teismas patikslino, jog Reglamento Nr. 1165/95 priedo 4 punkte nurodytos tinklo plokštės, būtent skirtos
dėti į kabeliais sujungtus skaitmeninius kompiuterius, užtikrinančios duomenų mainus vietiniame tinkle nenaudojant modemo,
Kombinuotosios nomenklatūros 8471 pozicijoje turėjo būti klasifikuojamos ir iki 1996 m. sausio 1 d., ir vėliau.
Antra, reikia nagrinėti, ar šio sprendimo 19–21 punktuose nurodyta teismo praktika taip pat taikytina kombinuotoms plokštėms,
kurios, turėdamos „modemo“ funkciją, gali būti naudojamos duomenų mainams išoriniais tinklais.
Nagrinėjamu atveju Kombinuotosios nomenklatūros 8471 pozicija apima, be kita ko, automatinio duomenų apdorojimo mašinas ir
jų įrenginius, o 8517 pozicija apima laidines nešlio srovės sistemas arba skaitmeninės sistemos ryšių aparatūrą.
Iš Kombinuotosios nomenklatūros 84 skyriaus 5 B pastabos išplaukia, kad automatinio duomenų apdorojimo mašinos gali turėti
sistemų, sudarytų iš nevienodo skaičiaus atskirų įrenginių, pavidalą. Atsižvelgiant į šio skyriaus 5 E pastabą, įrenginys
turi būti laikomas tam tikros apibrėžtos sistemos dalimi, jeigu tuo pačiu metu atitinka tris sąlygas, būtent, pirma, pagal
įrenginio rūšį jis priskiriamas įrenginiams, naudojamiems vien arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemose, antra,
gali būti sujungtas su centriniu procesoriumi tiesiogiai arba netiesiogiai ir, trečia, gali priimti arba perduoti duomenis
tokiu pavidalu, kurį galima naudoti sistemoje. To paties skyriaus 5 C pastaba papildomai nustato, kad atskirai pateikiami
automatinio duomenų apdorojimo mašinų įrenginiai turi būti klasifikuojami 8471 pozicijoje.
Kaip ir tinklo plokštės, buvusios minėtų sprendimų
Peacock
ir
Cabletron
dalyku, kombinuotos plokštės, remiantis bylos medžiagoje pateiktu aprašymu, tuo pačiu metu atitinka šias tris sąlygas, nes
jos naudojamos, tik kai įdedamos į nešiojamuosius kompiuterius, veikia tik prijungtos prie šio tipo kompiuterių ir gali perdirbti
įeinančius signalus į duomenis, kuriuos gali naudoti automatinio duomenų apdorojimo mašina, o išeinančius signalus – perdirbti
į išorėje naudotinus duomenis, nesvarbu, ar jie būtų perduodami vietiniame tinkle („LAN“), ar išoriniame tinkle („WAN“).
Danijos vyriausybė ir Europos Bendrijų Komisija vis dėlto mano, jog dėl to, kad jos gali savarankiškai perduoti informaciją
duomenų perdavimo per laidinės telefonijos tinklą forma, nenaudojant nešiojamųjų kompiuterių, prie kurių yra  prijungtos,
šios plokštės turi specifinę funkciją Kombinuotosios nomenklatūros 84 skyriaus 5 E pastabos prasme. Kadangi negalima nustatyti
pagrindinės šių kombinuotų plokščių funkcijos, pagal Kombinuotosios nomenklatūros XVI skirsnio 3 pastabą teisinga tarifinė
pozicija turėtų būti nustatyta taikant šios nomenklatūros bendrųjų aiškinimo taisyklių taisyklės Nr. 3 c punktą, kuriuo remiantis
prekė klasifikuojama pozicijoje, kuri lygiaverčių pozicijų numeracijos požiūriu yra paskutinė. Iš to išplauktų, kad kombinuotos
plokštės klasifikuojamos 8517 pozicijoje kaip ryšių aparatūra.
Su tokiais argumentais negalima sutikti.
Visų pirma, nors kombinuotos plokštės atlieka „modemo“ funkciją ir todėl gali perduoti informaciją duomenų perdavimo per laidinės
telefonijos tinklą forma, priešingai tam, ką tvirtina Danijos vyriausybė ir Komisija, tai nereiškia, kad jos tai daro savarankiškai
ar kad gali veikti nepriklausomai, be nešiojamojo kompiuterio, prie kurio yra prijungtos.
Iš tiesų iš bylos medžiagos matyti, pirma, kad kombinuotos plokštės „modemo“ funkcija veikia, tik jeigu ji yra prijungta prie
automatinio duomenų apdorojimo mašinos, kuri jai perduoda reikiamas instrukcijas ir duomenis; antra, ši funkcija negali veikti
be VT funkcijos, nors pastaroji ir tebeveikia išjungus IT funkciją.
Antra, iš Kombinuotosios nomenklatūros 84 skyriaus 5 E pastabos formuluotės išplaukia, kad mašinos, veikiančios kartu su automatinio
duomenų apdorojimo mašina, atliekama „specifinė funkcija“ turi būti „ne duomenų apdorojimo“ funkcija. Kadangi kombinuotos
plokštės skirtos perduoti informaciją tarp kelių kompiuterių ir, kad tai padarytų, įeinančius signalus padaro suprantamus
kompiuteriui, o šio apdorotus ir išeinančius signalus perdaro į išorėje naudotinus, neatsižvelgiant į tai, ar gautas arba
perduotas signalas yra analoginis, ar skaitmeninis, jų atliekama funkcija yra duomenų apdorojimas. Iš to išplaukia, kad šios
plokštės neatlieka „specifinės funkcijos“ šios pastabos prasme.
Trečia, nors ir tiesa, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamų aplinkybių susidarymo metu Pasaulio muitų organizacijos Suderintos
sistemos aiškinamosiose pastabose dėl 8517 pozicijos kaip dalis laidinės nešlio srovės sistemos arba skaitmeninės sistemos
ryšių aparatūros buvo aiškiai nurodyta moduliatorių-demoduliatorių (modemų) aparatūra, vis dėlto pagal nusistovėjusią teismo
praktiką aiškinamosios pastabos yra svarbios aiškinant atskiras tarifines pozicijas, tačiau jos nėra teisiškai privalomos.
Todėl minėtų pastabų turinys turi būti suderintas su Kombinuotosios nomenklatūros nuostatomis ir negali keisti jų apimties
(žr., pavyzdžiui, minėto sprendimo
Intermodal Transports
48 punktą; 2005 m. gruodžio 8 d. Sprendimo
Possehl Erzkontor
, C‑445/04, Rink. p. I‑10721, 20 punktą ir 2006 m. vasario 16 d. Sprendimo
Proxxon
, C‑500/04, Rink. p. I‑1545, 22 punktą).
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pirmąjį pateiktą klausimą reikia atsakyti, kad kombinuotos plokštės, skirtos dėti į
nešiojamuosius kompiuterius, po 1996 m. sausio 1 d. turi būti klasifikuojamos Kombinuotosios nomenklatūros 8471 pozicijoje
kaip duomenų apdorojimo mašinos.

Dėl antrojo klausimo
Antrasis klausimas pateiktas tik tam atvejui, jeigu Teisingumo Teismas nuspręstų, kad kombinuotų plokščių „modemo“ funkcija
yra specifinė. Atsižvelgiant į pirmojo klausimo atsakymą, nebereikia nagrinėti antrojo klausimo.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo
nagrinėjamoje byloje, išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui,
išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (trečioji kolegija) nusprendžia:
Kombinuotos tinklo plokštės, skirtos dėti į nešiojamuosius kompiuterius, po 1996 m. sausio 1 d. turi būti klasifikuojamos
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo,
iš dalies pakeisto 1995 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 3009/95, I priede įtvirtintos Kombinuotosios nomenklatūros
8471 pozicijoje kaip duomenų apdorojimo mašinos.
Parašai.
*
Proceso kalba: danų.