CELEX: 61982CJ0189
Tjenestemænd
erhvervssygdomme

1 VED STAEVNING , REGISTRERET PAA DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 28 . JULI 1982 , HAR GEORGETTE SEILER , ENKE EFTER RENE SEINGRY , SOM INDEN SIN DOED VAR TJENESTEMAND VED GENERALSEKRETARIATET UNDER RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER , SAMT FLORENCE SEINGRY OG GEORGES-FRANCIS SEINGRY , RENE SEINGRY ' S MYNDIGE BOERN , ANLAGT SAG MED PAASTAND OM ANNULLATION , DELS AF DEN AF RAADETS GENERALSEKRETAER DEN 19 . OKTOBER 1981 TRUFNE AFGOERELSE OM IKKE AT ANERKENDE DEN SYGDOM , DER FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED , SOM EN ERHVERVSSYGDOM DELS AF GENERALSEKRETAERENS AFVISNING DEN 14 . MAJ 1982 AF SAGSOEGERNES KLAGE . SAGSOEGERNE HAR LIGELEDES NEDLAGT PAASTAND OM , AT DET STATUERES , AT DEN PAAGAELDENDE SYGDOM VAR EN ERHVERVSSYGDOM , OG AT SAGSOEGTE TILPLIGTES AT UDBETALE SAGSOEGERNE DE YDELSER , DER I TILFAELDE AF EN TJENESTEMANDS DOED SOM FOELGE AF EN ERHVERVSSYGDOM ER FASTSAT I VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 .
2 SAGSOEGERNE TIL STOETTE FOR PAASTANDENE ANFOERT , AT RENE SEINGRY , SOM HAVDE VAERET TJENESTEMAND VED FAELLESSKABERNE FRA 1954 , EFTER 1958 DIREKTOER FOR GENERALSEKRETAERENS KABINET UNDER RAADET , DEN 23 . JULI 1979 AFGIK VED DOEDEN PAA SIN ARBEJDSPLADS SOM FOELGE AF EN HJERTEINFARKT . IFOELGE SAGSOEGERNE SKYLDTES HJERTELIDELSEN SEINGRY ' S ARBEJDE RAADETS TJENESTE , HVORFOR DEN MAA ANSES FOR EN ERHVERVSSYGDOM , JFR . VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 . DENNE ANTAGELSE STOETTES YDERLIGERE     AF DET FORHOLD , AT DEN AFDOEDE TJENESTEMAND ALLEREDE I 1977 EFTER EN LAENGERE PERIODE MED EN FOR STOR ARBEJDSBYRDE HAVDE SIT FOERSTE HJERTEANFALD .
3 I HENHOLD TIL VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 SIKRES TJENESTEMANDEN , OG I TILFAELDE AF HANS DOED DE YDELSESBERETTIGEDE PAAROERENDE , UNDER DE BETINGELSER , DER ER FASTSAT I HENHOLD TIL EN AF FAELLESSKABERNES INSTITUTIONER EFTER FAELLES AFTALE VEDTAGET ORDNING , IMOD RISIKO FOR ERHVERVSSYGDOMME .
4 DEN ORDNING , SOM DER HENVISES TIL I OVENNAEVNTE BESTEMMELSE ( HEREFTER BENAEVNT DEN FAELLES ORDNING ), BESTEMMER FOR DET FOERSTE I ARTIKEL 3 , STK . 1 , AT FOR ERHVERVSSYGDOMME ANSES DE SYGDOMME , DER ER OPTAGET I DEN "EUROPAEISKE LISTE OVER ERHVERVSSYGDOMME" , BILAGT KOMMISSIONENS HENSTILLING AF 23 . JULI 1962 VEDROERENDE ARBEJDSMEDICIN ( JO 1962 , S . 2181 ). DET ER UBESTRIDT , AT KRANSAARESYGDOM ( FORKALKNING AF BLODKARRENE I HJERTET ) IKKE ER OPFOERT PAA DENNE LISTE .
5 IFOELGE DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKEL 3 , STK . 2 , "ANSES [LIGELEDES] SOM ERHVERVSSYGDOM ENHVER SYGDOM ELLER FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM , SOM IKKE FINDES PAA DEN I STK . 1 NAEVNTE LISTE , NAAR DET ER TILSTRAEKKELIG GODTGJORT , AT DEN ER OPSTAAET UNDER ELLER I FORBINDELSE MED TJENESTEN VED FAELLESSKABERNE" .
6 DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKEL 19 BESTEMMER , AT ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN TRAEFFER AFGOERELSE OM EN SYGDOMS ERHVERVSMAESSIGE OPRINDELSE PAA GRUNDLAG AF DE KONKLUSIONER , SOM ER AFGIVET AF DEN ELLER DE AF INSTITUTIONERNE UDPEGEDE LAEGER OG , HVIS TJENESTEMANDEN ELLER HANS YDELSESBERETTIGEDE PAAROERENDE ANMODER HEROM , EFTER HOERING AF DET I DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKEL 23 FASTSATTE LAEGEUDVALG .
7 DEN 10 . OKTOBER 1979 ANMODEDE SAGSOEGERNE RAADETS GENERALSEKRETAER OM AT ANERKENDE , AT DEN SYGDOM , SOM FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED , VAR EN ERHVERVSSYGDOM , IDET DE ANFOERTE , AT DER BESTOD EN DIREKTE AARSAGSSAMMENHAENG MELLEM DET HJERTESVIGT , SOM BEVIRKEDE HANS DOED , OG HANS ARBEJDSVILKAAR OG ARBEJDSRYTME SIDEN 1958 .
8 GENERALSEKRETAEREN FORLAGDE HEREFTER SAGEN FOR DEN AF RAADET UDPEGEDE LAEGE , SOM FASTSLOG , AT "EN INFARKT NORMALT IKKE ANERKENDES SOM ERHVERVSSYGDOM" .
9 DET FREMGAAR AF SAGEN , AT DEN AF RAADET UDPEGEDE LAEGE HAVDE ANMODET HJERTESPECIALISTEN PROFESSOR DENOLIN OM EN UDTALELSE . EFTER AT HAVE GENNEMGAAET RENE SEIGRY ' S SYGEJOURNAL FREMKOM PROFESSOR DENOLIN BLANDT ANDET MED FOELGENDE BETRAGTNINGER :
" (. . .) DER FINDES . . . INGEN OPLYSNINGER OM DE SENERE AARS UDVIKLING AF HJERTETILSTANDEN .
DET ER PAA GRUNDLAG AF EN SAA UTILSTRAEKKELIG SYGEJOURNAL UMULIGT AT AFGOERE , HVILKEN BETYDNING ARBEJDSBETINGET STRESS EVENTUELT KAN HAVE HAFT FOR SYGDOMMENS UDVIKLING OG AARSAGEN TIL DOEDSFALDET . MEN DET KAN I DET MINDSTE FASTSLAAS , AT TOBAKSFORGIFTNING SOM FOELGE AF ET STORT CIGARETFORBRUG INDEBAERER EN VAESENTLIG RISIKO" .
10 DA SAGSOEGERNE HAVDE ANMODET OM EN HOERING AF LAEGEUDVALGET , BESLUTTEDE GENERALSEKRETAEREN AT NEDSAETTE ET SAADANT UDVALG . DET FREMGAAR AF DE DOKUMENTER , SOM ER INDGIVET TIL DOMSTOLEN , AT DET BLEV PAALAGT UDVALGET "AT AFGOERE , OM DEN SYGDOM , SOM FOERTE TIL SEINGRY ' S DOED , KAN ANSES FOR EN ERHVERVSSYGDOM" .
11 UDVALGET FASTSLOG I DET VAESENTLIGE I SIN ERKLAERING , AT EN HEL RAEKKE FORSKELLIGE FAKTORER KAN FREMKALDE EN FORKALKNING AF BLODKARRENE I HJERTET , HERUNDER ISAER FORHOEJET BLODTRYK , TOBAKSFORGIFTNING OG RIGELIGE KOLESTEROLAFLEJRINGER I KARRENE , HVILKE FAKTORER ALLE VAR TIL STEDE HOS RENE SEINGRY . LAEGEUDVALGETS KONKLUSIONER LYDER SAALEDES :
"SEINGRY ' S SAERLIG FORJAGEDE ARBEJDSFORHOLD KAN HAVE FREMKALDT EN FORVAERRING AF KRANSAARESYGDOMMEN [FORKALKNING AF BLODKARENE I HJERTET] , SAMTIDIG MED AT SEINGRY AF ANDRE GRUNDE , NAVNLIG TOBAKSFORGIFTNING , ER SAERLIG UDSAT FOR DENNE SYGDOM . DET KAN EFTER VORES OPFATTELSE IKKE ANTAGES , AT DER ER TALE OM EN ERHVERVSSYGDOM I SNAEVER BETYDNING . ' ERHVERVSBETINGET STRESS ' ER NEMLIG KUN EN AF FLERE SYGDOMSFREMKALDENDE FAKTORER , OG MAN KAN LIGESOM DOKTOR     DENOLIN REJSE DET SPOERGSMAAL , OM IKKE DER UD OVER DET MEGET KRAEVENDE ARBEJDE , SOM SEINGRY SKULLE UDFOERE , SKAL TAGES HENSYN TIL , AT DER I HANS PSYKE KUNNE KONSTATERES ET ELEMENT AF PERFEKTIONISME OG HYPERAKTIVITET" .
12 VED AFGOERELSE AF 19 . OKTOBER 1981 MEDDELTE RAADETS GENERALSEKRETAER SAGSOEGERNE , AT DET PAA GRUNDLAG AF LAEGEUDVALGETS ERKLAERING IKKE VAR MULIGT AT ANERKENDE RENE SEINGRY ' S SYGDOM SOM EN ERHVERVSSYGDOM . SAGSOEGERNES KLAGE OVER AFGOERELSEN BLEV MED SAMME BEGRUNDELSE AFVIST DEN 14 . MAJ 1982 .
13 OVER FOR DISSE AFGOERELSER HAR SAGSOEGERNE GJORT GAELDENDE , AT LAEGEUDVALGETS ERKLAERING , SOM DE HVILER PAA , INDIREKTE STOETTES PAA EN FEJLAGTIG FORTOLKNING AF BEGREBET ERHVERVSSYGDOM . FOR DET FOERSTE KAN LAEGEUDVALGET IKKE EFTER AT HAVE FASTSLAAET , AT RENE SEINGRY ' S SAERLIGT FORJAGEDE ARBEJDSFORHOLD KAN HAVE FREMKALDT EN FORVAERRING AF DEN KRANSAARESYGDOM , SOM ALLEREDE VAR KONSTATERET I 1977 , KONKLUDERE , AT DER IKKE VAR TALE OM EN ERHVERVSSYGDOM "I SNAEVER BETYDNING" . FOR DET ANDET HAR LAEGEUDVALGET UNDLADT AT TAGE HENSYN TIL , AT BEGREBET ERHVERVSSYGDOM INDEN FOR DEN GAELDENDE FAELLES ORDNING OMFATTER FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM , HVIS FORVAERRINGEN SOM I DEN FORELIGGENDE SAG ER OPSTAAET UNDER TJENESTEN VED FAELLESSKABERNE .
14 IFOELGE SAGSOEGTE HAR LAEGEUDVALGET IKKE FEJLFORTOLKET RAEKKEVIDDEN AF BEGREBET ERHVERVSSYGDOM SOM DEFINERET I DEN FAELLES ORDNING . TVAERTIMOD PAAVISTE LAEGEUDVALGET PAA GRUNDLAG AF DENNE DEFINITION EFTER EN GRUNDIG GENNEMGANG AF DEN FORELIGGENDE SAG , AT DER IKKE FORELAA EN ERHVERVSSYGDOM , DA FLERE ANDRE FAKTORER END RENE SEINGRY ' S ARBEJDSFORHOLD HAVDE FOERT TIL HANS DOED .
15 DET BEMAERKES INDLEDNINGSVIS , AT DET IKKE TILKOMMER DOMSTOLEN AT AFGOERE DET SPOEGSMAAL , OM EN TJENESTEMAND I EN KONKRET SAG LED AF EN ERHVERVSSYGDOM , JFR . VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 . DOMSTOLEN HAR IMIDLERTID KOMPETENCE TIL AT ANNULLERE ENHVER AFGOERELSE , SOM I MEDFOER AF DENNE BESTEMMELSE TRAEFFES AF ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN , OG SOM ER RETSSTRIDIG , FORDI DEN STOETTES PAA EN IRRELEVANT     KONKLUSION FRA LAEGEUDVALGET . DET VIL VAERE TILFAELDET , HVIS LAEGEUDVALGET LAEGGER EN FEJLAGTIG FORTOLKNING AF BEGREBET "ERHVERVSSYGDOM" TIL GRUND , ELLER HVIS SAMMENHAENGEN MELLEM UDVALGETS UDTALELSER OG DETS KONKLUSIONER IKKE TYDELIGGOERES I UDVALGETS ERKLAERING .
16 I SAA HENSEENDE HAR SAGSOEGERNE MED FOEJE GJORT GAELDENDE , AT LAEGEUDVALGET ISAER HAR BEHANDLET DET SPOERGSMAAL , OM EN KRANSAARESYGDOM KAN ANSES FOR EN ERHVERVSSYGDOM , UDEN AT UNDERSOEGE , OM DEN KONKRET OPSTAAEDE FORVAERRING AF KRANSAARESYGDOMMEN KUNNE ANSES FOR EN UNDER TJENESTEN OPSTAAET FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM , JFR . DE GAELDENDE BESTEMMELSER . DET FREMGAAR NEMLIG HVERKEN AF LAEGEUDVALGETS ERKLAERING ELLER AF DE TIDLIGERE LAEGEERKLAERINGER , AT DER VAR TAGET STILLING TIL DETTE SPOERGSMAAL .
17 DET BLEV IKKE FASTSLAAET I UDVALGETS KOMMISSORIUM , SOM VAR AFFATTET I GENERELLE VENDINGER , AT DET PAAHVILEDE UDVALGET AT UNDERSOEGE , OM DER BESTOD EN TILSTRAEKKELIG KLAR AARSAGSSAMMENHAENG MELLEM DET OMHANDLEDE HJERTESVIGT OG EN BESTAAENDE KRANSAARESYGDOM , SAALEDES SOM FORESLAAET AF SAGSOEGERNE I DERES ANMODNING , OM OM FORVAERRINGEN AF KRANSAARESYGDOMMEN VAR FREMKALDT AF DEN AFDOEDE TJENESTEMANDS ARBEJDSFORHOLD , JFR . ARTIKEL 3 , STK . 2 , I DEN FAELLES ORDNING .
18 DEN OMSTAENDIGHED , AT UDVALGETS KOMMISSORIUM IKKE VAR TILSTRAEKKELIG TYDELIGT , KAN FORKLARE DETS TVETYDIGE ERKLAERING . NAAR DER I KONKLUSIONERNE HENVISES TIL EN "ERHVERVSSYGDOM I SNAEVER BETYDNING" , HVILKET BEGREB HVERKEN OPTRAEDER I VEDTAEGTEN ELLER I DEN FAELLES ORDNING , FREMGAAR DET SAALEDES AF ERKLAERINGEN , AT DET ER TVIVLSOMT , OM UDVALGET HAR HAFT TILSTRAEKKELIGT KENDSKAB TIL DEN NOEJAGTIGE RAEKKEVIDDE AF BEGREBET ERHVERVSSYGDOM .
19 DET ER KORREKT , AT LAEGEUDVALGET ANFOERTE EN RAEKKE FAKTORER , SOM BEVIRKEDE RENE SEINGRY ' S DOED , SAASOM TOBAKSFORGIFTNING OG NERVOESITET . UDVALGET FASTSLOG IMIDLERTID IKKE , OM DET VAR EN AF DISSE FAKTORER ELLER TJENESTEMANDENS FORJAGEDE ARBEJDSFORHOLD , SOM HAVDE VAERET DEN AFGOERENDE AARSAG TIL DET HJERTESVIGT , SOM MEDFOERTE DOEDEN .
20 UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER FINDES DER EFTER GENNEMGANGEN AF SAGEN AT BESTAA ALVORLIG TVIVL OM , HVORVIDT LAEGEUDVALGET HAVDE MODTAGET ET TILSTRAEKKELIG KLART KOMMISSORIUM , OG OM DET UNDLOD AT TAGE HENSYN TIL ARTIKEL 3 , STK . 2 , I DEN FAELLES ORDNING .
21 DET KAN HEREFTER FASTSLAAS , AT DE ANFAEGTEDE AFGOERELSER ER RETSSTRIDIGE , OG AT DE DERFOR BOER ANNULLERES , IDET SAGSOEGTE I OEVRIGT BOER FRIFINDES .
22 DET PAAHVILER ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN , INDEN DEN TRAEFFER EN AFGOERELSE , AT GENOPTAGE PROCEDUREN IFOELGE DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKLER 19 FF . SAMT AT FORETAGE EN NY HOERING AF LAEGEUDVALGET , SOM SKAL UNDERSOEGE , OM DET HJERTESVIGT , SOM FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED , KAN ANSES FOR EN FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM , OG I BEKRAEFTENDE FALD , OM DET ER TILSTRAEKKELIGT GODTGJORT , AT FORVAERRINGEN OPSTOD UNDER ELLER I FORBINDELSE MED DEN AFDOEDE TJENESTEMANDS ARBEJDSOPGAVER .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
23 I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69 , STK . 2 , DOEMMES DEN TABENDE PART TIL AT AFHOLDE SAGENS OMKOSTNINGER , SAAFREMT DER ER NEDLAGT PAASTAND HEROM . DA RAADET HAR TABT SAGEN , TILPLIGTES DET AT BETALE OMKOSTNINGERNE MED UNDTAGELSE AF DE AF INTERVENIENTEN AFHOLDTE OMKOSTNINGER , SOM BETALES AF DENNE .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( FOERSTE AFDELING )
1 . DEN AF RAADETS GENERALSEKRETAER DEN 19 . OKTOBER 1981 TRUFNE AFGOERELSE OM IKKE AT ANERKENDE DEN SYGDOM , DER FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED , SOM EN ERHVERVSSYGDOM , SAMT GENERALSEKRETAERENS AFVISNING DEN 14 . MAJ 1982 AF SAGSOEGERNES KLAGE ANNULLERES .
2.I OEVRIGT FRIFINDES SAGSOEGTE .
3.RAADET BETALER SAGENS OMKOSTNINGER MED UNDTAGELSE AF INTERVENIENTENS .