CELEX: 62008CJ0150
Kombinirana nomenklatura
Tarifni številki 2206 in 2208
Fermentirana pijača, ki vsebuje destiliran alkohol
Pijača, pridobljena iz sadja ali naravnega proizvoda
Dodatek snovi
Posledice
Izguba okusa, vonja in izgleda prvotne pijače

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago kombinirane nomenklature (v nadaljevanju: KN), navedene v prilogi 1 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (
UL L 256, str. 1
), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EGS) št. 2587/91 z dne (
UL L 259, str. 1
, v nadaljevanju: Uredba št. 2658/87).
Ta predlog je bil predložen v okviru spora med družbo Siebrand BV s sedežem v Kampnu (Nizozemska) (v nadaljevanju: Siebrand) in Staatssecretaris van Financiën (državni sekretar za finance) zaradi osmih obvestil o ponovni odmeri trošarin za tri alkoholne pijače, ki jih proizvaja ta družba, za obdobje med julijem 2003 in februarjem 2004.
Pravni okvir
Obvestila o ponovni odmeri trošarin v postopku v glavni stvari so bila izdana v skladu z nizozemskim zakonom o trošarinah (Wet op de accijns), s katerim je bila prenesena Direktiva Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (
UL L 316, str. 21
).
Za določitev kategorij proizvodov, za katere se trošarine plačujejo po stopnji, določeni v Direktivi Sveta 92/84/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače (
UL L 316, str. 29
), se člen 26 Direktive št. 92/83 nanaša na KN, veljavno ob sprejetju te direktive.
KN
KN temelji na harmoniziranem svetovnem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), ki ga je pripravil Svet za carinsko sodelovanje, ki je postal Svetovna carinska organizacija, in ki ga je vzpostavila mednarodna konvencija, podpisana v Bruslju 14. junija 1983 in v imenu Skupnosti potrjena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne o sprejetju Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga in Protokola o spremembah Konvencije (
UL L 198, str. 1
).
V skladu s členom 3(1)(a) Uredbe št. 2658/87 je KN enaka HS glede prvih šestih številčnih oznak tarifnih številk in podštevilk.
Splošna pravila za razlago KN (v nadaljevanju: splošna pravila), ki so v prvem delu, oddelek I, točka A, KN, med drugim določajo:
„Blago se v kombinirani nomenklaturi razvršča po naslednjih načelih:
1.
Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem in po nadalje opisanih pravilih, če niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih številk ali opomb.
2.
[…]
(b)
Za proizvod ali izdelek, ki je naveden ali zajet v poimenovanju posamezne tarifne številke, se šteje tudi mešanica ali kombinacija tega materiala ali snovi z drugimi materiali ali snovmi. […] Uvrščanje proizvoda, ki sestoji iz več materialov […], poteka po pravilu pod točko 3.
3.
Proizvodi, ki bi jih bilo mogoče po pravilu pod točko 2(b) ali iz drugih razlogov na prvi pogled uvrstiti pod dve ali več tarifnih številk, se uvrščajo takole:
(a)
tarifna številka, v kateri je najbolj konkretno ali najbolj natančno poimenovanje za proizvod, ima prednost pred tarifnimi številkami, v katerih je poimenovanje splošnejše. Kadar pa se poimenovanja dveh ali več tarifnih številk nanašajo samo na del materiala ali snovi, vsebovanih v mešanih […] proizvodih, […] poimenovanja teh tarifnih številk za te proizvode štejejo za enako konkretna, celo če ima katero izmed njih bolj kompleten in bolj natančen opis proizvoda.
(b)
mešanice […], ki se ne morejo uvrstiti po pravilu pod 3(a), se uvrstijo, kot da so iz materiala […], ki jim daje bistven značaj, če je to merilo uporabno.
[…]“
V zvezi s proizvodi iz postopka v glavni stvari KN vsebuje oddelek IV, naslovljen „Proizvodi živilske industrije; pijače, alkoholne tekočine in kis; tobak in tobačni nadomestki“. Ta oddelek med drugim vsebuje poglavje 22, naslovljeno „Pijače, alkoholne tekočine in kis“. To poglavje vsebuje tarifno številko 2206, naslovljeno „Druge fermentirane pijače (npr. jabolčnik, hruškovec, medica); mešanice fermentiranih pijač in mešanice fermentiranih pijač z brezalkoholnimi pijačami, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu“, in tarifno številko 2208, naslovljeno „Nedenaturiran etilni alkohol z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol.%; žganja, likerji in druge alkoholne pijače […]“.
V skladu s členoma 9(1)(a), druga alinea, in 10 Uredbe št. 2658/87 Komisija Evropskih skupnosti pripravi pojasnjevalne opombe KN (v nadaljevanju: pojasnjevalne opombe KN).
Pojasnjevalna opomba KN, ki se nanaša na tarifno številko 2206, glede „drugih“ proizvodov, ki se nanašajo na tarifne podštevilke od 22060031 do 22060089, določa:
„Te tarifne podštevilke zajemajo proizvode, opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2206, drugi odstavek, od (1) do (10).“
Pojem „mirne, v embalaži s prostornino“, ki se nanaša na tarifne podštevilke od 22060051 do 22060089, je v pojasnjevalni opombi KN opredeljen tako:
„Te tarifne podštevilke zajemajo pijače, ki niso proizvod naravne fermentacije mošta iz svežega grozdja, temveč so izdelane iz koncentriranega grozdnega mošta. Tak mošt je obstojen in ga je mogoče po potrebi tudi skladiščiti.
Proces fermentacije se običajno prične z dodatkom kvasovk. Pred ali med fermentacijo se moštu lahko doda tudi sladkor. Tako dobljeni proizvod se lahko na koncu sladka, ojači z dodatkom alkohola ali meša.“
V pojasnjevalni opombi KN, ki se nanaša na tarifno številko 2208, je navedeno:
„Žganja, likerji in druge alkoholne pijače iz tarifne številke 2208 so alkoholne tekočine, namenjene predvsem za človeško prehrano, in so izdelani:
—
neposredno z destilacijo (z dodanimi aromami ali ne) naravno fermentiranih tekočin, kot je npr. vino ali jabolčnik ali predhodno fermentiranega sadja, žit, tropin ali drugih rastlinskih proizvodov, ali
—
s preprostim dodajanjem različnih aromatičnih snovi, včasih tudi sladkorja k alkoholu, ki je bil proizveden z destilacijo.
Različne alkoholne pijače so opisane v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 2208, tretji odstavek, (1) do (17).
Glede nedenaturiranih alkoholov je treba poudariti, da ostanejo uvrščeni v tej tarifni številki tudi, če vsebujejo 80 vol.% ali več alkohola, če je proizvod primeren za uživanje kot pijača ali ne.
Ta tarifna številka ne zajema alkoholnih pijač, dobljenih s fermentacijo (tarifne podštevilke 220300 do 220600).“
HS
V skladu s členom 3(1) mednarodne konvencije o HS z dne 14. junija 1983 se vsaka pogodbena stranka zavezuje, da so njene tarifne nomenklature in statistični podatki v skladu s HS. Pogodbene stranke morajo uporabljati vse tarifne številke in podštevilke HS brez dodajanja ali spreminjanja in tudi oznake, ki sem spadajo, in slediti pravilu za naštevanje navedenega sistema. Ta člen določa tudi, da se pogodbene stranke prav tako zavezujejo, da bodo uporabljale splošna pravila za razlago HS in vse opombe k oddelkom, poglavjem in podštevilkam HS in da ne bodo spreminjale njihovega obsega.
Svetovna carinska organizacija pripravlja pojasnjevalne opombe HS (v nadaljevanju: pojasnjevalne opombe HS). V pojasnjevalni opombi HS, ki se nanaša na tarifno številko 2206, je navedeno:
„Ta tarifna številka zajema vse pijače, pridobljene s fermentacijo, razen tistih, ki so zajete s tarifnimi številkami od 2203 do 2205.
Med drugim vključuje:
(1)
Mošt, alkoholno pijačo, pridobljeno s fermentacijo jabolčnega soka.
[…]
Vse pijače so lahko naravno peneče ali pa jim je umetno dodan ogljikov dioksid. V to tarifno številko ostanejo uvrščene tudi, če jim je dodan alkohol ali če je bila vsebnost alkohola povišana z dodatno fermentacijo, če ohranijo značaj proizvodov, uvrščenih pod to tarifno številko.
Ta tarifna številka prav tako zajema mešanice brezalkoholnih pijač in fermentiranih pijač in mešanice fermentiranih pijač iz tarifnih številk pred poglavjem 22, na primer mešanice limonad in piva ali vina, mešanice piva in vina, katerih vsebnost alkohola presega 0,5 vol.%.
[…]“
V pojasnjevalni opombi HS k tarifni številki 2208 je navedeno:
„Ta tarifna številka, ne glede na vsebnost alkohola, zajema:
(A)
Žganja, pridobljena (brez dodatka kakršne koli arome) z destilacijo naravnih fermentiranih pijač, kot so vina, mošt ali fermentiranega sadja, grozdja, žit ali podobnih rastlinskih proizvodov, ki so bili predhodno fermentirani. Ta žganja zaradi sekundarnih aromatičnih sestavin (estri, aldehidi, kisline, višji alkoholi (hlapljive snovi), itd.), popolnoma ali delno ohranijo poseben okus ali vonj, ki sta odvisna od načina izvajanja destilacije.
(B)
Likerji, ki so alkoholne pijače, katerim je dodan sladkor, med ali druga naravna sladila in ekstrakti ali arome (npr. alkoholne pijače, pridobljene z destilacijo ali z mešanjem etilnega alkohola ali destiliranih pijač z eno ali večimi od naslednjih proizvodov: sadje, rože ali drugi deli rastlin, ekstrakti, arome, dišeča olja ali sokovi, ki bodisi so bodisi niso koncentrirani). Ti proizvodi prav tako vključujejo likerje, sestavljene iz sladkornih kristalov, likerje iz sadnih sokov, jajčne likerje, zeliščne likerje, jagodne likerje, likerje iz začimb, čajne likerje, čokoladne likerje, mlečne likerje in likerje iz medu.
(C)
Vse druge alkoholne pijače, ki niso uvrščene v nobeno izmed prej naštetih tarifnih številk tega poglavja.“
Kot primer navedenih proizvodov pojasnjevalna opomba med drugim navaja:
„[…]
(7)
Likerje, zaradi svoje sestave ali barve poznane kot ‚
crèmes
‘, ki imajo relativno majhno vsebnost alkohola in so zelo sladki (kakavov, bananin, vanilijev ali kavni liker, ribezov liker itd.), ter likerji, imenovani ‚
émulsions
‘, kamor spadajo likerji iz jajčnega rumenjaka ali iz smetane.
(8)
‚
Ratafias
‘, vrste likerjev, pridobljenih iz sadnega soka, ki pogosto vsebujejo majhno količino dodanih aromatičnih sestavin (češnjev, ribezov, malinov, marelični itd. ratafias).
[…]
(15)
Sadni ali zelenjavni sokovi, ki vsebujejo dodan alkohol in katerih vsebnost alkohola presega 0,5 vol.%, ki niso proizvodi, uvrščeni pod tarifno številko 2204.
[…]
(17)
Pijače, izdelane za posnemanje vin in so pridobljene z mešanjem destiliranih žganj s sadnimi sokovi in/ali vodo, sladkorjem, barvili, aromami in drugimi sestavinami, razen proizvodov iz tarifne številke 2204.“
Točka VIII pojasnjevalnih opomb HS v zvezi s splošnim pravilom 3(b) navaja, da se dejavnik, ki določa bistveni značaj proizvoda, razlikuje glede na vrsto proizvoda in je lahko na primer vrsta materiala ali sestavnih delov, njegova prostornina, količina, teža, vrednost ali pomen materiala z vidika uporabe proizvoda.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Siebrand je družba, ki proizvaja alkoholne in brezalkoholne pijače. Med drugim proizvaja tri alkoholne pijače z imeni „Pina Colada“, „Whiskey Cream“ in „Apfel Cocktail“. Ti proizvodi so izdelani iz mošta, ki so mu dodani destilirani alkohol, voda, sladkorni sirup, različne arome in barvila, pri pijačah Pina Colada in Whiskey Cream pa še kremna osnova. Te tri pijače imajo vsebnost alkohola 14,5 vol.%, od katerih je 12 vol.% pripisanih destiliranemu alkoholu in 2,5 vol.% alkoholu, pridobljenemu s fermentacijo jabolčnega koncentrata.
Do 1. januarja 2003 je inšpektor za davke (v nadaljevanju: inšpektor) zadevne proizvode uvrščal pod tarifno številko 2206 KN, ki je prav tako določala stopnjo trošarin za te proizvode. Vendar je inšpektor v skladu z odločbo Staatssecretaris van Financiën z dne sprejel stališče, v skladu s katerim je treba navedene pijače ob upoštevanju vsebnosti alkohola in narave zadevnih proizvodov od uvrstiti pod tarifno številko 2208 KN. Zaradi tega se je zvišala trošarinska stopnja.
Čeprav je inšpektor odložil začetek veljavnosti nove tarife do 1. julija 2003, je na družbo Siebrand za obdobje od julija 2003 do februarja 2004 naslovil osem obvestil o ponovni odmeri trošarine. Družba Siebrand je tem obvestilom ugovarjala, vendar je inšpektor v odločbi, ki se je nanašala na ugovor, ohranil svoje stališče.
Družba Siebrand je vložila tožbo pri Gerechtshof te Arnhem, ki je odločilo, da je zadevne proizvode treba uvrstiti pod tarifno številko 2208 KN.
Hoge Raad der Nederlanden, ki odloča o pritožbi družbe Siebrand, je prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali je mogoče pijačo, ki vsebuje določeno količino destiliranega alkohola, vendar sicer ustreza opisu tarifne številke 2206 kombinirane nomenklature (KN), uvrstiti pod to tarifno številko, če gre za fermentirano pijačo, ki je zaradi dodane vode in posebnih snovi izgubila okus, vonj in/ali videz pijače, narejene iz določenega sadja ali naravnega proizvoda?
2.
Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, katero merilo bi bilo treba uporabiti za ugotavljanje, ali je treba pijačo kljub temu uvrstiti pod tarifno številko 2208 KN, ker vsebuje destilirani alkohol?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Z vprašanjema, ki ju je treba preučiti skupaj, predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba pijače, prvotno uvrščene pod tarifno številko 2206 KN, katerih osnova je fermentirani alkohol in ki so jim v določeni količini dodani destilirani alkohol, voda, sladkorni sirup, arome in barvila ter določenim izmed njih kremna osnova, ki so odvzeli okus, vonj in/ali videz pijače, narejene iz določenega sadja ali naravnega proizvoda, uvrstiti pod tarifno številko 2206 KN kot fermentirane pijače ali pod tarifno številko 2208 kot destilate.
V zvezi s tem je treba spomniti na ustaljeno sodno prakso, iz katere izhaja, da so v interesu pravne varnosti in lažjih nadzorov odločilno merilo za tarifno uvrstitev blaga na splošno njegove značilnosti in objektivne lastnosti, kot so opredeljene z zapisom tarifne številke KN in opombami oddelka ali poglavja (glej zlasti sodbi z dne 18. julija 2007 v zadevi Olicom, C-142/06, ZOdl., str. I-6675, točka 16, in z dne v združenih zadevah Kip Europe in drugi,
C-362/07 in C-363/07, ZOdl., str. I-9489
, točka 26).
Opombe, ki so pred poglavji skupne carinske tarife, kot tudi pojasnjevalne opombe KN, ki jih je sestavila Komisija, in pojasnjevalne opombe HS, ki jih je sestavila Svetovna carinska organizacija, pomembno prispevajo k razlagi pomena različnih tarifnih številk, vendar niso pravno zavezujoče (zgoraj navedena sodba Olicom, točka 17, ter sodbi z dne 6. decembra 2007 v zadevi Van Landeghem, C-486/06, ZOdl., str. I-10661, točka 25, in z dne v zadevi Metherma,
C-403/07, ZOdl., str. I-8921
, točka 48).
Treba je navesti, da v skladu s pojasnjevalno opombo HS, ki se nanaša na tarifno številko 2206, pijače, ki so uvrščene pod to tarifno številko, kljub dodatku alkohola lahko ohranijo to klasifikacijo, če ohranijo značilnosti proizvodov, uvrščenih pod to tarifno številko, to je značilnosti fermentiranih pijač.
Vendar je iz predložitvene odločbe razvidno, da so bili pijačam v postopku v glavni stvari odvzeti okus, vonj in videz pijače, narejene iz določenega sadja ali naravnega proizvoda, to je fermentirane pijače. Taki proizvodi ne morejo biti uvrščeni pod tarifno številko 2206 KN.
Glede klasifikacije takih proizvodov je treba spomniti, da je v skladu s pravilom 2(b) vsako poimenovanje materiala ali snovi v določeni tarifni številki treba vključiti v poimenovanje kombinacije tega materiala ali snovi. To velja tudi za proizvode, kot so ti v postopku v glavni stvari, ki vsebujejo fermentirani alkohol in destilirani alkohol. Te snovi so uvrščene pod različne tarifne številke.
V splošnem pravilu 3(a) je navedeno, da ima, kadar je proizvode po pravilu pod točko 2(b) mogoče uvrstiti pod dve ali več tarifnih številk, tarifna številka, v kateri je najbolj natančno poimenovanje za proizvod, prednost pred tarifnimi številkami, v katerih je poimenovanje splošnejše.
Kadar so proizvodi, kot so ti v postopku v glavni stvari, sestavljeni iz različnih materialov in nobena od obeh zgoraj omenjenih tarifnih podštevilk ni natančnejša kot druga, je edina določba, ki se lahko uporabi za uvrstitev proizvodov iz spora o glavni stvari, splošno pravilo 3(b) (glej sodbi z dne 21. junija 1988 v zadevi Sportex, 253/87, Recueil, str. 3351, točka 7, in z dne v zadevi Turbon International, C-250/05, ZOdl., str. I-10531, točka 20).
Na podlagi tega splošnega pravila 3(b) je za tarifno uvrstitev proizvoda treba ugotoviti, kateri od materialov, iz katerih je izdelan, mu da bistveni značaj (glej sodbi z dne 10. maja 2001 v zadevi VauDe Sport, C-288/99, Recueil, str. I-3683, točka 25, in z dne v zadevi Turbon International, C-276/00, Recueil, str. I-1389, točka 26, ter zgoraj navedeno sodbo Turbon International z dne , točka 21).
Zato je treba ugotoviti, kateri od materialov, iz katerih so izdelani proizvodi, kot so ti v postopku v glavni stvari, jim daje bistveni značaj.
Iz predložitvene odločbe je razvidno, da so ti proizvodi izdelani iz mošta, ki so mu dodani destilirani alkohol, voda, sladkorni sirup, različne arome in barvila ter pri pijačah Pina Colada in Whiskey Cream kremna osnova. Končni proizvodi imajo vsebnost alkohola 14,5 vol.%, od katerih je 2,5 vol.% pripisanih alkoholu, fermentiranemu iz mošta, in 12,5 vol.% destilatu.
Kot je navedeno v točki VIII pojasnjevalne opombe HS, ki se nanaša na pravilo 3(b), se dejavnik, ki določa bistveni značaj proizvoda, lahko razlikuje glede na vrsto proizvoda in je lahko na primer vrsta materiala ali sestavnih delov, njegova prostornina, količina, teža, vrednost ali pomen materiala z vidika uporabe proizvoda.
Glede proizvodov, kot so ti v postopku v glavni stvari, je pri določanju njihovega bistvenega značaja mogoče upoštevati več objektivnih značilnosti in lastnosti. Najprej je treba tudi ugotoviti, da destilirani alkohol prispeva več kot fermentirani ne samo k njihovi celotni prostornini, ampak tudi k njihovi vsebnosti alkohola.
Drugič, treba je preučiti, ali posebne organoleptične lastnosti teh proizvodov ustrezajo organoleptičnim lastnostim proizvodov, uvrščenih pod tarifno številko 2208 KN. V skladu z ustaljeno sodno prakso namreč okus lahko pomeni objektivno značilnost in lastnost proizvoda (glej v tem smislu sodbi z dne 28. oktobra 2004 v zadevi Artrada in drugi, C-124/03, ZOdl., str. I-10297, točka 41, in sodbo z dne v zadevi Sachsenmilch, C-196/05, ZOdl., str. I-5161, točka 37).
V zvezi s tem, kot je bilo že poudarjeno, so proizvodi, kot so ti v postopku v glavni stvari, zaradi dodatka vode in drugih snovi izgubili okus, vonj in videz pijače, narejene iz določenega sadja ali naravnih proizvodov, to je fermentirane pijače. Posebne organoleptične značilnosti navedenih proizvodov, ki opredeljujejo njihov bistveni značaj, torej ustrezajo organoleptičnim značilnostim proizvodov, uvrščenih pod tarifno številko 2208 KN.
Nazadnje je treba spomniti, da je cilj uporabe proizvoda tudi lahko objektivno uvrstitveno merilo, če je lasten temu proizvodu, povezanost pa je treba preučiti glede na njegove objektivne značilnosti in lastnosti (glej sodbe z dne 1. junija 1995 v zadevi Thyssen Haniel Logistic, C-459/93, Recueil, str. I-1381, točka 13; z dne v zadevi DFDS, C-396/02, ZOdl., str. I-8439, točka 29, in z dne v zadevi RUMA, C-183/06, ZOdl., str. I-1559, točka 36). Ni sporno, da objektivne značilnosti in lastnosti proizvodov, kot so ti v postopku v glavni stvari, vključno z njihovo obliko, barvo in trgovskim imenom, ustrezajo objektivnim značilnostim in lastnostim žganih pijač.
Zato bistvene značilnosti pijač, kot so pijače v postopku v glavni stvari, v celoti ustrezajo bistvenim značilnostim proizvodov, uvrščenih pod tarifno številko 2208 KN.
Upoštevajoč prej navedeno, je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da pijač, prvotno uvrščenih pod tarifno številko 2206 KN, katerih osnova je fermentirani alkohol in ki so jim v določeni količini dodani destilirani alkohol, voda, sladkorni sirup, arome in barvila ter določenim izmed njih smetanova osnova, ki so odvzeli okus, vonj in/ali videz pijače, narejene iz določenega sadja ali naravnega proizvoda, ni mogoče uvrstiti pod tarifno številko 2206 KN, ampak pod tarifno številko 2208 KN.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:

Pijače, ki so prvotno uvrščene pod tarifno številko 2206 kombinirane nomenklature, navedene v prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EGS) št. 2587/91 z dne , katerih osnova je fermentirani alkohol in ki so jim v določeni količini dodani destilirani alkohol, voda, sladkorni sirup, arome in barvila ter nekaterim od njih kremna osnova, ki so odvzeli okus, vonj in/ali videz pijače, narejene iz določenega sadja ali naravnega proizvoda, ni mogoče uvrstiti pod tarifno številko 2206 kombinirane nomenklature, ampak pod tarifno številko 2208 kombinirane nomenklature.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.