CELEX: 62006FJ0055
Tisztviselők
Újrabeosztás
Szolgálati érdek

Az EK 236. és az EA 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben A. de Albuquerque a Bizottság Információs társadalom és
Média Főigazgatósága főigazgatója 2005. szeptember 23‑i, őt a G.2. „Mikro‑ és nanorendszerek” egység vezetői munkakörébe újrabeosztó
határozatának, valamint a kinevezésre jogosult hatóság 2006. február 2‑i, a megtámadott határozattal szembeni panaszát elutasító
határozatának megsemmisítését kéri.
Határozat:
A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja. A felek maguk viselik saját költségeiket.
Összefoglaló
1.
Tisztviselők – A szervezeti egységek szervezése – A személyi állomány beosztása
(Személyzeti szabályzat, 7. cikk, (1) bekezdés)
2.
Eljárás – Bizonyítás – A tisztviselő újrabeosztásáról szóló határozat elleni kereset
3.
Tisztviselők – A szervezeti egységek szervezése – A személyi állomány beosztása
(Személyzeti szabályzat, 7. cikk, (1) bekezdés)
4.
Tisztviselők – A szervezeti egységek szervezése – A személyi állomány beosztása
(Személyzeti szabályzat, 7. cikk, (1) bekezdés)
1.
Amennyiben valamely határozatot nem minősítenek a szolgálati érdekkel ellentétesnek, nem merülhet fel a hatáskörrel való visszaélés
kérdése. Ez a helyzet azon újrabeosztásról szóló határozat esetében, amelyet egy tarthatatlanná vált munkahelyi helyzet megszüntetése
érdekében hoznak, amikor a belső vagy külső szolgálati kapcsolatokban jelentkező nehézségek a szervezeti egység megfelelő
működésére nézve káros feszültséget keltenek. E tekintetben közömbös, hogy ki tehető felelőssé a szóban forgó problémákért,
sőt az is, hogy a felhozott panaszok megalapozattak‑e.
(lásd a 60., 61. és 89. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság 124/78. sz., List kontra Bizottság ügyben 1979. július 12‑én hozott ítéletének (EBHT 1979., 2499. o.) 13. pontja;
176/82. sz., Nebe kontra Bizottság ügyben 1983. július 14‑én hozott ítéletének (EBHT 1983., 2475. o.) 25. pontja; C‑116/88.
és C‑149/88. sz., Hecq kontra Bizottság egyesített ügyekben 1990. március 7‑én hozott ítéletének (EBHT 1990., I‑599. o.) 22. pontja;
C‑294/95. P. sz., Ojha kontra Bizottság ügyben 1996. november 16‑án hozott ítéletének (EBHT 1996., I‑5863. o.) 41. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑59/91. és T‑79/91. sz., Eppe kontra Bizottság egyesített ügyekben 1992. június 10‑én hozott ítéletének
(EBHT 1992., II‑2061. o.) 57. pontja; T‑98/96. sz., Costacurta kontra Bizottság ügyben 1998. január 22‑én hozott ítéletének
(EBHT‑KSZ 1998., I‑A‑21. és II‑49. o.) 39. pontja; T‑78/96. és T‑170/96. sz., W kontra Bizottság egyesített ügyekben 1998.
május 28‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1998., I‑A‑239. és II‑745. o.) 88. pontja; T‑131/97. sz., Gómez de Enterría y Sanchez
kontra Parlament ügyben 1998. november 17‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1998., I‑A‑613. és II‑1855. o.) 62. pontja; T‑100/00. sz.,
Campoli kontra Bizottság ügyben 2001. március 6‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2001., I‑A‑71. és II‑347. o.) 45. és 63. pontja;
T‑76/03. sz., Meister kontra OHIM ügyben 2004. október 28‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2004., I‑A‑325. és II‑1477. o.) 79.
és 80. pontja; T‑236/02. sz., Marcuccio kontra Bizottság ügyben 2005. november 24‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2005., I‑A‑365.
és II‑1621. o.) 182. pontja.
2.
Az adminisztráció védekezésként és különösen a közösségi bíróság előtt megtámadott újrabeosztási határozatot alátámasztó indokolás
megalapozottságának bizonyítása érdekében érvényesen hivatkozhat a felperesnek a szervezeti egység megfelelő működésére nézve
káros feszültségről tanúskodó feljegyzésére, még akkor is, ha ezt a „személyes és bizalmas” megjelölésű feljegyzést formálisan
nem továbbították a címzettjének, a felperes felettesének, hanem azt a felperes a szervezeti egység más vezető beosztású tisztviselőivel
közölte, mivel e körülmény miatt a feljegyzés nem veszítheti el bizonyító erejét.
(lásd a 64. pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú Bíróság T‑353/94. sz., Postbank kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 18‑án hozott ítéletének (EBHT 1996.,
II‑921. o.) 67. és 68. pontja.
3.
Nem kérdőjelezi meg e határozat jogszerűségét az a körülmény, hogy a tisztviselő szolgálati érdekből, a feletteseivel való
viszonyát terhelő nehézségek következményeként történő újrabeosztásáról szóló határozattal együtt más tisztviselőket is újrabeosztottak
az adminisztráció által hozott belső iránymutatásban szereplő kötelező mobilitáshoz kapcsolódó intézkedés okán.
(lásd a 70. pontot)
4.
A több tisztviselőt érintő olyan újrabeosztási intézkedést illetően, amelyben egyiküket szolgálati érdekből, a feletteseivel
való viszonyát terhelő nehézségek következményeként, a többieket pedig az adminisztráció által hozott belső iránymutatásban
szereplő kötelező mobilitáshoz kapcsolódó intézkedés okán osztják be újra, az előbbit nem lehet összehasonlítani az utóbbiakkal,
akik – mivel nem érintettek a személyes konfliktusban – tőle eltérő helyzetben vannak. Nem minősül tehát hátrányos megkülönböztetésnek
az a tény, hogy az adminisztráció arra tekintettel volt, hogy a kötelező mobilitás okán újrabeosztott tisztviselő elutasított
egy meghatározott munkakörbe való újrabeosztást, arra viszont nem, hogy a szolgálati érdekből újrabeosztott tisztviselő is
elutasította az újrabeosztást.
(lásd a 92. és 94. pontot)