CELEX: 62007CJ0376
Yhteinen tullitariffi
Yhdistetty nimikkeistö
Tariffiluokittelu
Nestekide-tyyppiä (LCD) olevat monitorit, joissa on SUB-D-, DVI-D-, USB-, S-video- ja komposiittivideoliitäntä
Nimike 8471
Nimike 8528
Asetus (EY) N:o 754/2004

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL L 256, s. 1
) liitteen I muodostavan yhdistetyn nimikkeistön tulkintaa, sellaisena kuin tämä liite on muutettuna 11.9.2003 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1789/2003 (
EUVL L 281, s. 1
; jäljempänä CN tai yhdistetty nimikkeistö), ja tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 21.4.2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 754/2004 (
EUVL L 118, s. 32
) pätevyyttä.
Tämä pyyntö on esitetty riita-asiassa, jossa asianosaisina ovat Staatssecretaris van Financiën (valtiovarainministeriön valtiosihteeri) ja Kamino International Logistics BV (jäljempänä Kamino) ja joka liittyy tiettyjen nestekide-tyyppisten (LCD) monitorien elokuussa 2004 tapahtuneeseen tariffiluokitteluun.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Euroopan talousyhteisö hyväksyi harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää (jäljempänä HS-järjestelmä) koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joka tehtiin Brysselissä 14.6.1983, ja siihen liittyvän, 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan (jäljempänä HS-järjestelmää koskeva yleissopimus) 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL L 198, s. 1
).
HS-järjestelmää koskevan yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen a kohdan mukaan sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi- ja tilastonimikkeistöt ovat tällä yleissopimuksella käyttöön otetun HS-järjestelmän mukaisia, että se käyttää kaikkia HS-järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen ja että se noudattaa mainitun järjestelmän numerojärjestystä. Samassa määräyksessä määrätään, että sopimuspuoli sitoutuu myös siihen, että se soveltaa HS-järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia sen osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia, ja siihen, ettei se muuta osien, ryhmien, nimikkeiden tai alanimikkeiden katetta.
Asetuksella N:o 2658/87 käyttöön otettu yhdistetty nimikkeistö perustuu HS-järjestelmään, ja siinä käytetään viimeksi mainitun mukaisia nimikkeitä ja kuusinumeroisia alanimikkeitä, ja ainoastaan seitsemäs ja kahdeksas numero ovat sen omia alajaotteluja.
Kyseisen asetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000 (
EYVL L 28, s. 16
), Euroopan yhteisöjen komissio antaa vuosittain asetuksen, johon sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön täydellinen toisinto Euroopan unionin neuvoston tai komission toteuttamien toimenpiteiden mukaisena sekä tullien määrät. Tätä asetusta sovelletaan seuraavan vuoden tammikuun ensimmäisestä päivästä lähtien.
Asetus N:o 1789/2003, jolla on otettu käyttöön yhdistetyn nimikkeistön uusi versio, tuli 2 artiklansa perusteella voimaan 1.1.2004.
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan I osaston A kohdassa olevissa tämän nimikkeistön yleisissä tulkintasäännöissä todetaan seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –
6.
Oikeudellisesti tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin edellä olevien sääntöjen mukaisesti, ottaen kuitenkin huomioon, että ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia. Jollei toisin määrätä, tätä sääntöä sovellettaessa otetaan huomioon myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautukset.”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa sisältää XVI jakson, joka koskee koneita ja mekaanisia laitteita, sähkölaitteita, niiden osia, äänen tallennus- tai toistolaitteita, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteita sekä tällaisten tavaroiden osia ja tarvikkeita.
Tämä XVI jakso sisältää ryhmät 84 ja 85. Ensin mainittu koskee ydinreaktoreita, höyrykattiloita, koneita ja mekaanisia laitteita sekä niiden osia. Toiseksi mainittu koskee sähkökoneita ja -laitteita sekä niiden osia, äänen tallennus- tai toistolaitteita, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteita sekä tällaisten tavaroiden osia ja tarvikkeita.
84 ryhmän 5 huomautuksessa säädetään seuraavaa:
”– –
B)
Automaattiset tietojenkäsittelykoneet voivat olla järjestelmiä, jotka koostuvat vaihtelevista määristä erillisiä yksiköitä. Jollei jäljempänä E kohdassa toisin määrätä, yksikköä pidetään täydellisen järjestelmän osana, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a)
se on tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä;
b)
se voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun yksikön kautta; ja
c)
se voi ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa (koodeina tai signaaleina), jota järjestelmä voi käyttää.
C)
Erikseen tullattaviksi ilmoitetut automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän yksiköt luokitellaan [CN:n] nimikkeeseen 8471 (jäljempänä nimike 8471).
– –
E)
Koneet, joilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä, luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen.”
Nimikkeen 8471 nimiketeksti on seuraavanlainen:
”8471Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat:
– –
–
syöttöyksiköt ja tulostusyksiköt, myös jos ne sisältävät samassa ulkokuoressa muistiyksikköjä:
– –
siviili-ilma-aluksissa käytettävät– –
– –
muut:
– – –
kirjoittimet
– – –
näppäimistöt
– – –
muut
– –”
CN-nimikkeen 8528 (jäljempänä nimike 8528) nimiketeksti on seuraavanlainen:
”8528Televisiovastaanottimet, myös samaan ulkokuoreen yhdistetyin yleisradiovastaanottimin tai äänen tai videosignaalin tallennus- tai toistolaittein; videomonitorit ja videoprojektorit:
– –
—
värivastaanottimet:
– –
värimonitorit:
– –
– – –
muut
– –”
Asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan mukaan komission on valmisteltava yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, jotka sen on säännöllisesti julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 23.10.2002 julkaistuissa selittävissä huomautuksissa (
EYVL C 256, s. 1
) täsmennetään alanimikkeen 84716090 kohdalla seuraavaa:
”Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. näyttölaitteet, joita voidaan käyttää ainoastaan automaattisen tietojenkäsittelykoneen tulost[us]yksikköinä.
Nämä yksiköt eivät voi tuottaa kuvaa koodatusta signaalista (yhdistetystä videosignaalista).”
Alanimikettä 85282190 koskevassa selittävässä huomautuksessa viitataan HS-järjestelmän alanimikettä 8528 koskevien selitysten toisen alakohdan numeroon 6.
Alanimikkeeseen 85282190 kuuluviin laitteisiin sovellettiin pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikaan 14 prosentin suuruista tuontitullia, kun taas alanimikkeeseen 84716090 kuuluvat laitteet oli vapautettu tulleista.
Yhdenmukaisen soveltamisen varmistaakseen komissio antoi asetuksen N:o 754/2004, joka 3 artiklansa nojalla tuli voimaan 13.5.2004. Tämän asetuksen liite kuuluu seuraavasti:
Tavaran kuvaus
Luokittelu CN-koodi
Perusteet
(1)
(2)
(3)
1.
Väriä toistava plasmanäyttö, jonka [lävistäjä] on 106 cm [muut mitat: 104 (leveys) x 64,8 cm (korkeus) x 9,5 cm (syvyys)] ja tarkkuus 852 x 480 kuvapistettä.
Laitteessa on seuraavat liitännät:
—
RGB-liitäntä,
—
DVI-liitäntä (digitaalinen videoliitäntä),
—
ohjausliitäntä.
RGB-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää suoraan automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta tulevia tietoja.
DVI-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää virittimen kautta sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muusta lähteestä, esim. DVD-soittimesta tai videopelistä tulevia tietoja.
Laitteessa on seuraavat liitännät:
—
RGB-liitäntä,
—
DVI-liitäntä (digitaalinen videoliitäntä),
—
ohjausliitäntä.
RGB-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää suoraan automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta tulevia tietoja.
DVI-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää virittimen kautta sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muusta lähteestä, esim. DVD-soittimesta tai videopelistä tulevia tietoja.
8528 21 90
Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8528, 8528 21 ja 8528 21 90 nimiketekstien mukaan.
Luokittelu nimikkeeseen 8471 60 ei ole mahdollista, koska monitoria ei käytetä yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä (ks. 84 ryhmän 5 huomautus)
Luokittelu nimikkeeseen 8531 ei myöskään ole mahdollista, koska tuotteen tehtävä ei ole tuottaa visuaalisia merkkejä merkinantotarkoitukseen (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8531, D kohta).
2.
Väriä toistava plasmanäyttö, jonka [lävistäjä] on 106 cm [muut mitat: 103 cm (leveys) x 63,6 cm (korkeus) x 9,5 cm (syvyys)], ja tarkkuus 1024 x 1024 kuvapistettä ja jossa on irrotettavat kaiuttimet.
Laitteessa on seuraavat liitännät:
—
DVI-liitäntä (digitaalinen videoliitäntä),
—
ohjausliitäntä.
DVI-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää virittimen kautta sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muusta lähteestä, esim. DVD-soittimesta tai video-pelistä tulevia tietoja.
8528 21 90
Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8528, 8528 21 ja 8528 21 90 nimiketekstien mukaan.
Luokittelu nimikkeeseen 8471 60 ei ole mahdollista, koska monitoria ei käytetä yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä (ks. 84 ryhmän 5 huomautus).
Luokittelu nimikkeeseen 8531 ei myöskään ole mahdollista, koska tuotteen tehtävä ei ole tuottaa visuaalisia merkkejä merkinantotarkoitukseen (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8531, D kohta).
Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö (jäljempänä WCO) ja joka perustettiin mainitun neuvoston perustamista koskevalla yleissopimuksella, joka allekirjoitettiin Brysselissä 15.12.1950, hyväksyy HS-järjestelmää koskevan yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin selitykset ja tariffointisuositukset, jotka on antanut HS-järjestelmän komitea, joka on elin, jonka organisaatiosta määrätään mainitun yleissopimuksen 6 artiklassa. HS-järjestelmää koskevan yleissopimuksen 7 artiklan 1 kappaleen mukaisesti komitean tehtäviin kuuluu muun muassa esittää muutoksia kyseiseen sopimukseen ja laatia selityksiä, tariffointisuosituksia ja muita ohjeita HS-järjestelmän tulkitsemiseen opastamiseksi.
HS-järjestelmän nimikettä 8471 koskevat selitykset kuuluvat seuraavasti:
”I.– Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt
– –
D.– Erikseen tullattavaksi ilmoitetut yksiköt
– –
[Osayksikköihin] kuuluvat muun muassa automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköt, jotka näyttävät käsiteltävän tiedon graafisessa muodossa. Ne poikkeavat nimikkeen 8528 videomonitoreista ja televisiovastaanottimista monella tavalla, erityisesti seuraavilla:
1)
Automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköt pystyvät vastaanottamaan ainoastaan automaattisten tietojenkäsittelylaitteiden keskusyksiköistä tulevia signaaleja, joten ne eivät pysty toistamaan värikuvaa yhdistetystä videosignaalista, jonka aaltomuoto on television lähetysnormien mukainen (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC jne.). Näyttöyksiköt on varustettu tietojenkäsittelyjärjestelmille tyypillisillä liittimillä (esim. RS-232-liitännällä, DIN- tai SUB-D-liittimillä) eikä niissä ole audiopiiriä. Niitä ohjataan erityisillä näytönohjaimilla (esim. mustavalko- tai grafiikkaohjelmilla), jotka on rakennettu sisään automaattisen tietojenkäsittelykoneen keskusyksikköön.
2)
Näille näyttöyksiköille on ominaista alhainen sähkömagneettinen säteily. Näytön merkkiväli on vähintään 0,41 mm silloin, kun erottelukyky on keskitasoa, ja se pienenee erottelukyvyn kasvaessa.
3)
Tähän nimikkeeseen kuuluvissa näyttöyksiköissä käytetään pienempiä kuvapisteitä (pixel) ja tiukempia konvergenssinormeja kuin nimikkeeseen 8528 kuuluvissa videomonitoreissa ja televisiovastaanottimissa, jotta pienet mutta tarkkaan määritellyt kuvat pystytään toistamaan tarkemmin. (Konvergenssi on elektronitykin/-tykkien kyky aktivoida yksittäinen piste katodisädeputken pinnalla siten, että viereiset pisteet eivät aktivoidu.)
4)
Näiden näyttöyksiköiden videotaajuuskaista (kaistanleveys), joka ilmoittaa, kuinka monta pistettä voidaan lähettää sekunnissa kuvan muodostamiseksi, on yleensä 15 MHz, mutta nimikkeen 8528 videomonitorien kaistanleveys on yleensä enintään 6 MHz. Näyttöyksikköjen vaakapyyhkäisytaajuus vaihtelee eri malleissa sovellettujen normien mukaan, mutta yleensä se vaihtelee 15 kHz:stä yli 155 kHz:iin. Monissa malleissa pystytään käyttämään useita vaakapyyhkäisytaajuuksia. Nimikkeeseen 8528 kuuluvien videomonitorien vaakapyyhkäisytaajuus on vakio, tavallisesti 15,6 tai 15,7 kHz käytetystä televisionormista riippuen. Automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköt eivät myöskään ole yhdenmukaisia kansallisten tai kansainvälisten televisiolähetyksissä käytettyjen taajuusnormien eivätkä suljetun piirin televisiojärjestelmän taajuusnormien kanssa.
5)
Tämän nimikkeen näyttöyksiköissä on usein kallistus- ja kääntömekanismi, häikäisemätön kuvaruudun pinta, välkkymätön näyttö ja muita ergonomisia ominaisuuksia, jotka tekevät pitkäaikaisen työskentelyn näyttöyksikön ääressä helpommaksi.
– –”
HS-järjestelmän nimikettä 8528 koskevat selitykset kuuluvat seuraavasti:
”– –
Tämä nimike käsittää televisiovastaanottimet (mukaan lukien videomonitorit ja videoprojektorit) myös samaan ulkokuoreen yhdistetyin radiovastaanottimin tai äänen tai videosignaalin tallennus- tai toistolaittein.
Tähän nimikkeeseen kuuluvina laitteina voidaan mainita:
– –
6)
Videomonitorit, jotka ovat videokameraan tai videonauhuriin suoraan koaksiaalikaapelilla liitettäviä vastaanottimia ja joista on poistettu kaikki radiotaajuudet, ovat ammattikäyttöön tarkoitettuja laitteita, joita käytetään televisioasemien valvomoissa tai suljetun piirin televisioissa (lentokentät, rautatieasemat, metalliteollisuus, kirurgia jne.). Nämä laitteet koostuvat olennaisin osin laitteistoista, joilla toteutetaan valopisteen syntyminen ja esittäminen näytöllä tahdistetusti lähdesignaalien ja yhden tai useamman videovahvistimen signaalien kanssa siten, että valopisteen intensiteettiä voidaan vaihdella. Niillä voi olla punainen (R), vihreä (G) ja sininen (B) erillinen syöttölaite tai minkä tahansa normin (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC tai muun) mukaan koodattu syöttölaite. Monitorin on koodattujen signaalien vastaanottamista varten oltava varustettu R-, G- ja B-signaalien avaamista (erottamista) varten. Kuvan muodostamisessa yleisesti käytetty keino on suoranäyttöinen katodisädeputki tai kolmen katodisädeputken muodostama projektori, mutta olemassa on monitoreja, jotka käyttävät muita keinoja tähän samaan päämäärään päästäkseen (esimerkiksi nestekidenäytöt, öljyfilmille suunnatut valonsäteet). Nämä monitorit voivat olla katodisädeputkimonitoreja tai litteitä nestekidenäyttöjä, valodiodinäyttöjä (LED), plasmanäyttöjä jne.
Tähän nimikkeeseen kuuluvia videomonitoreja ei pidä sekoittaa nimikettä 8471 koskevassa selittävässä huomautuksessa kuvattujen automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköihin.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
Kamino toi elokuussa 2004 maahan vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi erän LCD-tyyppisiä värimonitoreja, joiden malli oli BenQ FP231W ja jotka tuottivat kuvan valoa heijastavien nestekiteiden avulla. Nämä monitorit luokiteltiin alanimikkeeseen 85282190.
Näiden näyttöjen mitat ovat 53,48 (leveys) x 46,55 (korkeus) x 24,84 (syvyys) cm ja lävistäjä 58,42 cm (23 tuumaa). Niiden ensimmäisresoluutio on 1920 x 1200 kuvapistettä, kuvasuhde 16:10, juovataajuus 30–81 kHz ja kenttätaajuus 50–76 Hz, valoisuus 250 cd/m
, ne voivat näyttää 16,7 miljoonaa väriä ja niiden kontrasti on 500:1.
Nämä monitorit on varustettu D-Sub-, DVI-D-, USB-, S-video ja komposiittivideoliitännällä, joiden ansiosta ne voivat toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muistakin laitteista tulevia kuvia. Lisäksi niissä on enimmäisteholtaan neljän watin äänilähtö, johon voidaan liittää kovaääniset.
Koska Kamino katsoi, että nämä monitorit piti luokitella alanimikkeeseen 84716090, se teki oikaisuvaatimuksen maksumääräyksestä. Tullitarkastaja hylkäsi päätöksellään tämän oikaisuvaatimuksen siitä syystä, että kyseisiä monitoreja käytetään kuvantoistoon ja että ne voidaan liittää DVD-soittimiin, kotielokuvaprojektoreihin, pelikonsoleihin, videokameroihin, videokameranauhureihin ja automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin.
Gerechtshof te Amsterdam (Amsterdamin muutoksenhakutuomioistuin) katsoi siinä vireille tullutta kannetta käsitellessään, että pääasiassa kyseessä olevat monitorit on niiden ominaispiirteiden ja ominaisuuksien, etenkin niiden resoluution ja kirkkauden, vuoksi tarkoitettu suunnittelijoille, graafikoille ja vastaaville ammattilaisille ja että ne on suunniteltu asetettaviksi työpöydälle, jotta niitä voidaan katsella lähietäisyydeltä.
Tuo tuomioistuin totesi, että valmistaja oli saattanut nämä laitteet markkinoille yksinomaan tässä käyttöyhteydessä ja lisäksi että ne ovat liian kalliita, jotta niitä voitaisiin käyttää yksinomaan tai pääasiallisesti pelaamiseen. Näin ollen se katsoi, että vaikka pääasiassa kyseessä olevia monitoreja ei ole tarkoitettu yksinomaan edellä mainittuihin ryhmiin kuuluvien ammattilaisten käyttöön, sillä niillä on muitakin käyttömahdollisuuksia, ne on järkevän ja hyödyllisen käytön kannalta katsoen tarkoitettu niille niin määräävästi, että ne täyttävät yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdasta ilmenevät edellytykset. Tuon tuomioistuimen mukaan asetus N:o 754/2004 ei estä tätä tulkintaa, sillä se koskee muita, teknisiltä ominaispiirteiltään olennaisin osin erilaisia laitteita.
Staatssecretaris van Financiën teki kassaatiovalituksen tästä tuomiosta Hoge Raad der Nederlandeniin (Alankomaiden korkein oikeus) ja väitti, että Gerechtshof te Amsterdam oli tehnyt virheen, kun se yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa määriteltyjen edellytysten täyttymistä pääasiassa kyseessä olevien monitorien osalta tutkiessaan ei ollut ottanut huomioon niitä muita käyttömahdollisuuksia, joita näillä monitoreilla on automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän osana.
Hoge Raad der Nederlanden pohtii yhtäältä, voidaanko tilanteessa, jossa ei ole olemassa yksiselitteistä perustetta, jonka nojalla voitaisiin jo pelkästään teknisten ominaispiirteiden avulla määrittää sellaisen monitorin pääasiallinen tarkoitus, joka kykenee toistamaan sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia videokuvia, antaa mahdollisesti ratkaiseva merkitys myös sen käyttäjäyleisölle, sellaisena kuin tämä yleisö voidaan määrittää kyseisen laitteen myyntitavan nojalla, ja sen myyntihinnalle. Toisaalta se pohtii, kuuluvatko pääasiassa kyseessä olevat monitorit asetuksen N:o 754/2004 soveltamisalaan.
Näin ollen Hoge Raad der Nederlanden on päättänyt lykätä asian ratkaisemista ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohtaa – – tulkittava siten, että värimonitoria, joka voi toistaa sekä yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8471 tarkoitetusta automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, ei voida luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471?
2)
Jos ensimmäisessä kysymyksessä tarkoitetun värimonitorin luokittelua yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 ei ole suljettu pois, minkä seikkojen perusteella on määritettävä, onko kyseinen monitori sellainen yksikkö, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä?
3)
Kuuluuko riidanalainen monitori – – asetuksen – – N:o 754/2004 soveltamisalaan, ja jos kuuluu, onko kyseinen asetus pätevä, kun otetaan huomioon kahteen ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen annetut vastaukset?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
Tässä kysymyksessä kansallinen tuomioistuin kysyy pääasiallisesti, voidaanko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten monitorien, jotka voivat toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, katsoa olevan yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitetuin tavoin alanimikkeeseen 84716090 luokiteltavaa ”tyyppiä, jota käytetään – – pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä”.
On syytä muistuttaa vakiintuneesta oikeuskäytännöstä, jonka mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautuksissa (ks. mm. asia
C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007, Kok., s. I-6675
, 16 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Yhdistetyn nimikkeistön ryhmiä edeltävät huomautukset ja tulliyhteistyöneuvoston nimikkeistön selitykset ovat tärkeitä keinoja yhteisen tullitariffin yhtenäisen tulkinnan varmistamiseksi, ja niitä voidaan pitää sellaisenaan yhteisen tullitariffin pätevinä tulkintakeinoina (ks. asia
C-11/93, Siemens Nixdorf, tuomio 19.5.1994, Kok., s. I-1945
, 12 kohta; asia
C-382/95, Techex, tuomio 18.12.1997, Kok., s. I-7363
, 12 kohta; asia
C-339/98, Peacock, tuomio 19.10.2000, Kok., s. I-8947
, 10 kohta ja em. asia Olicom, tuomion 17 kohta).
Tässä tapauksessa on todettava, että nimike 8471, johon pääasiassa kyseessä olevat monitorit Kaminon mukaan kuuluvat, koskee muun muassa automaattisia tietojenkäsittelykoneita ja niiden yksikköjä, kun taas nimike 8528, johon kyseiset monitorit Alankomaiden hallituksen ja komission mukaan on luokiteltava, koskee muun muassa televisiovastaanottimia ja videomonitoreja. Alanimikkeeseen 84716090 kuuluvat muut syöttö- ja tulostusyksiköt kuin sellaiset kirjoittimet ja näppäimistöt, jotka voivat samassa ulkokuoressa sisältää muistiyksikköjä, kun taas alanimike 85282190 koskee videovärimonitoreja.
Komissio katsoo, että koska pääasiassa kyseessä olevat monitorit voivat toistaa muita kuin automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta tulevia kuvia, niillä on sellainen erityistoiminto, joka on muu kuin yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettu tietojenkäsittely. Näin ollen tämän saman ryhmän 5 huomautuksen B kohtaa ei voida soveltaa näihin monitoreihin, vaan ne pitää luokitella niiden erityistoimintoa vastaavaan nimikkeeseen, toisin sanoen nimikkeeseen 8528, joka koskee muun muassa videomonitoreja.
Tätä näkemystä ei kuitenkaan voida hyväksyä.
Yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan mukaan ”koneet, joilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä, luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen”.
Tuon huomautuksen tekstistä ilmenee, että automaattisen tietojenkäsittelykoneen kanssa käytettävän koneen ”erityistoiminnon” on oltava ”muu kuin tietojenkäsittely” (ks. em. asia Olicom, tuomion 30 kohta).
Yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan yleisestä rakenteesta ja tarkoituksesta ilmenee lisäksi, että siinä olevalla ilmaisulla ”luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja” ei ole tarkoitus asettaa yhtä toimintoa etusijalle muihin sellaisiin toimintoihin nähden, joita luokiteltavalla laitteella myös on ja jotka kuuluvat tietojenkäsittelyyn, vaan estää se, että laitteet, joiden toiminta ei liity tietojenkäsittelyyn, luokiteltaisiin nimikkeeseen 8471 pelkästään siitä syystä, että ne sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai toimivat tällaisen koneen yhteydessä (yhdistetyt asiat
C-362/07 ja C-363/07, Kip Europe ym., tuomio 11.12.2008, Kok., s. I-9489
, 33 kohta).
Tässä suhteessa on muistutettava, että kuten edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Kip Europe ym. annetun tuomion 36 kohdasta ilmenee, yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettua ”muuta erityistoimintoa kuin tietojenkäsittelyä” suoritetaan vain laitteilla, jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä ja joiden toiminto ei kuulu tietojenkäsittelyyn.
Yhteisöjen tuomioistuimen tässä oikeudenkäynnissä käytettävissä olevista riidattomista asiakirjatiedoista ilmenee, että sen lisäksi, että pääasiassa kyseessä olevilla monitoreilla suoritetaan pelikonsolin, videolaitteen tai DVD-soittimen kaltaisista laitteista tulevien kuvien toistotoimintoa, joka ei kuulu tietojenkäsittelyyn, niillä suoritetaan myös automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta tulevien signaalien toistoa.
Näin ollen on syytä tutkia, kuuluvatko nämä monitorit automaattisen tietojenkäsittelykoneen yksikköinä nimikkeeseen 8471 siitä syystä, että ne täyttävät yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a–c alakohdassa asetetut kolme edellytystä, eli niitä käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, ne voidaan yhdistää keskusyksikköön ja ne voivat ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa, jota järjestelmä voi käyttää.
Tässä suhteessa on kiistatonta, että kyseiset monitorit voidaan yhdistää keskusyksikköön, että ne ottavat vastaan järjestelmän käytettävissä olevia tietoja ja että koska ne voivat toistaa yhtä hyvin toisista lähteistä tulevia signaaleja, ne eivät ole tyyppiä, jota käytetään yksinomaan automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä. Tästä syystä on tutkittava, voidaanko niiden kuitenkin katsoa olevan tyyppiä, jota käytetään ”pääasiassa” tällaisessa järjestelmässä siten, kuin yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa tarkoitetaan.
Niin Alankomaiden hallitus kuin komissiokin väittävät, että yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevien monitorien luokittelu nimikkeeseen 8471 on mahdotonta jo pelkästään sen vuoksi, että niillä on mahdollista toistaa muista lähteistä kuin automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta tulevia kuvia.
Tätä yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohtaa, jonka tekstissä otetaan nimenomaisesti huomioon automaattisten tietojenkäsittelykoneiden yksiköiden kaksi ryhmää, eli niiden yksiköiden ryhmä, jotka ovat tyyppiä, jota käytetään ”yksinomaan” automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, ja niiden yksiköiden ryhmä, jotka ovat tyyppiä, jota käytetään ”pääasiallisesti” tällaisessa järjestelmässä, koskevaa tulkintaa ei kuitenkaan voida hyväksyä.
Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 33 kohdassa todennut, tällä tulkinnalla jätettäisiin huomiotta kyseisen huomautuksen tekstissä oleva sana ”pääasiassa”, vaikka se esiintyy siinä nimenomaisesti.
Lausumiaan perustellakseen Alankomaiden hallitus ja komissio tukeutuvat muun muassa yhdistetyn nimikkeistön alanimikettä 84716090 koskeviin selittäviin huomautuksiin ja etenkin automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksikköjä koskeviin, HS-järjestelmän I ryhmän D kohdan 1 alakohdan ensimmäisen virkkeen nimikettä 8471 koskeviin selityksiin.
Tässä suhteessa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan Euroopan yhteisöjen komission laatimat yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset ja WCO:n laatimat HS-järjestelmän selitykset auttavat osaltaan huomattavasti eri tariffinimikkeiden sisällön tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia (ks. mm. asia
C-311/04, Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht, tuomio 12.1.2006, Kok., s. I-609
, 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Yhdistettyä nimikkeistöä koskevien selittävien huomautusten, joilla ei korvata HS-järjestelmän selityksiä vaan täydennetään niitä (ks. vastaavasti asia
C-486/06, Van Landeghem, tuomio 6.12.2007, Kok., s. I-10661
, 36 kohta) ja joita luetaan yhdessä niiden kanssa, on näin ollen oltava sisällöltään yhdistetyn nimikkeistön säännösten mukaisia, eikä niillä voida muuttaa kyseisten säännösten soveltamisalaa (ks. mm. em. asia Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht, tuomion 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Jos tämän tuomion 46 kohdassa mainittuja selittäviä huomautuksia olisi tulkittava Alankomaiden hallituksen ja komission ehdottamin tavoin siten, että ne estävät kaikkien sellaisten monitorien, joilla on mahdollista toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, luokittelemisen alanimikkeeseen 84716090, kyseisillä selittävillä huomautuksilla muutettaisiin ja etenkin rajoitettaisiin yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdan soveltamisalaa.
Tästä seuraa, että jos oletettaisiin, että alanimikettä 84716090 koskevia yhdistetyn nimikkeistön selittäviä huomautuksia ja HS-järjestelmän automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköitä koskevan I ryhmän D kohdan ja etenkin sen 1 alakohdan ensimmäisen virkkeen nimikettä 8471 koskevia selityksiä pitäisi tulkita tällä tavoin, niitä ei tältä osin voitaisi soveltaa, koska tämä tulkinta ei ole yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdan mukainen.
Edellä lausutun valossa ensimmäiseen kysymykseen on vastattava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten monitorien luokitteleminen alanimikkeeseen 84716090 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa tarkoitettuina yksikköinä, jotka ovat tyyppiä, jota käytetään ”pääasiassa” automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, ei ole mahdotonta pelkästään siitä syystä, että niillä voidaan toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja.
Toinen kysymys
Kansallinen tuomioistuin pyytää tässä kysymyksessään yhteisöjen tuomioistuinta täsmentämän ne arviointiperusteet, joiden nojalla voidaan päättää, ovatko pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset sellaisia yksiköitä, joita käytetään pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä.
Komissio väittää, että pääasiassa kyseessä olevien monitorien liitännät, eli DVI-D- ja S-videoliitäntä sekä komposiittivideoliitäntä, ovat televisioihin tarkoitettuja liitäntöjä. Pääasiassa kyseessä olevilla monitoreilla on tästä syystä kaksi toimintoa, eli automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta tulevien signaalien ja videokuvien toistaminen.
Alankomaiden hallitus väittää, että vaikka monitorit onkin varustettu VGA-liitännällä, jossa joko on tai ei ole audioliitäntää, niiden on katsottava olevan tyyppiä, jota käytetään yksinomaan automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä. Tätä tilannetta lukuun ottamatta näiden monitorien voidaan katsoa olevan tyyppiä, jota käytetään pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, vain silloin kun mahdollisuus käyttää myös muilla liitännöillä varustettuja monitoreja muussa kuin automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä on puhtaasti teoreettinen.
Nämä väitteet eivät kuitenkaan voi menestyä.
Vaikka näet onkin totta, että – kuten komissio huomautuksissaan toteaa – yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa oleva arviointiperuste, jonka mukaan yksikön on oltava ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä”, ei koske monitorin käyttöä sinänsä vaan niitä toimintoja, joita viimeksi mainitulla voidaan suorittaa, tämä ei kuitenkaan vaikuta siihen, että, kuten tämän tuomion 44 kohdasta ilmenee, mainitussa huomautuksessa otetaan nimenomaisesti huomioon kaksi siinä tarkoitettua yksikköryhmää ja että tätä erottelua on sovellettava käytännössä.
Tässä suhteessa on todettava, että – toisin kuin niin Alankomaiden hallitus kuin komissiokin väittävät – niiden liitäntöjen lukumäärä ja tyyppi, joilla pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset monitorit on varustettu, eivät yksinään voi muodostaa ratkaisevaa perustetta näiden monitorien tarffiluokittelulle ja että tätä luokittelua tehtäessä on syytä ottaa huomioon muitakin arviointiperusteita ja näiden monitorien objektiiviset ominaispiirteet ja ominaisuudet, kun arvioidaan, missä määrin ne voivat suorittaa useita toimintoja ja minkä suoritustason ne saavuttavat näissä toiminnoissa.
Koska kyseisiä monitoreja näin ollen ei voida sulkea yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa tarkoitetun automaattisen tietojenkäsittelykoneen yksikön käsitteen ulkopuolelle, on syytä yksilöidä ne perusteet, joiden nojalla voidaan päättää, ovatko nämä monitorit tyyppiä, jota käytetään pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, vai onko ne niiden ominaispiirteiden ja teknisten ominaisuuksien vuoksi katsottava televisionäytöiksi tai videomonitoreiksi.
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten monitorien tariffiluokituksen suorittamiseksi on näin ollen turvauduttava HS-järjestelmän nimikettä 8471 koskeviin ja etenkin sen automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköitä koskevan I luvun D kohdan 1–5 alakohdassa oleviin selityksiin.
Mainituista kohdista ilmenee tässä suhteessa, että automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä pääasiassa käytettävät monitorit voidaan sen seikan ohella, että ne on varustettu liitännällä, josta ne voidaan liittää tietojenkäsittelyjärjestelmään, tunnistaa muiden teknisten ominaispiirteiden ja muun muassa sen avulla, että ne on tarkoitettu lähityöskentelyyn, että niillä ei ole mahdollista toistaa televisiosignaaleja, että niille on ominaista vähäinen sähkömagneettinen säteily, että niiden näytön merkkiväli alkaa 0,41 mm:stä keskisuurella resoluutiolla ja pienenee resoluution kasvaessa, että niiden kaistanleveys on 15 MHz tai enemmän, sekä sen avulla, että näytön kuvapisteet ovat pienempiä kuin nimikkeeseen 8528 kuuluvissa videomonitoreissa, kun taas ensin mainittujen konvergenssi on voimakkaampi kuin viimeksi mainittujen.
Toiseen kysymykseen on tästä syystä vastattava siten, että jotta kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet voisivat päättää, ovatko pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset monitorit yksikköjä, jotka ovat tyyppiä, jota käytetään pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, niiden on turvauduttava SH-järjestelmän nimikettä 8471 koskeviin selityksiin ja etenkin sen automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköitä koskevan I ryhmän D kohdan 1–5 alakohtaan.
Kolmas kysymys
Kansallinen tuomioistuin kysyy tässä kysymyksessään, voidaanko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisiin monitoreihin soveltaa asetusta N:o 754/2004, jonka liitteessä alanimikkeeseen 85282190 luokitellaan kahdentyyppiset plasmanäytöt, joiden tekniset ominaispiirteet mahdollistavat sen, että niillä voidaan näyttää virittimen kautta sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muusta lähteestä, kuten DVD-soittimesta tai videopelistä, tulevia signaaleja. Jos vastaus on myöntävä, se haluaa myös, että yhteisöjen tuomioistuin lausuu kyseisen asetuksen pätevyydestä.
Oikeuskäytännöstä ilmenee yhtäältä, että komissio antaa asetuksen N:o 754/2004 kaltaisia luokitteluasetuksia, mikäli tietyn tavaran luokittelu yhdistettyyn nimikkeistöön voi tuottaa ongelmia tai olla riidanalaista, ja toisaalta, että luokitteluasetus on soveltamisalaltaan yleinen, eli sitä ei sovelleta vain tiettyyn taloudelliseen toimijaan, vaan sitä sovelletaan kaikkiin tavaroihin, jotka ovat samanlaisia kuin tämän luokittelun kohteena ollut tavara (ks. vastaavasti asia
C-119/99, Hewlett Packard, tuomio 17.5.2001, Kok., s. I-3981
, 18 ja 19 kohta ja em. yhdistetyt asiat Kip Europe ym., tuomion 59 kohta).
On kuitenkin todettava, että asetuksella N:o 754/2004 luokitellut tavarat eivät ole teknologiselta kannalta katsoen samanlaisia kuin pääasiassa kyseessä olevat monitorit. Tämän asetuksen liitteessä kuvatut kahdentyyppiset laitteet ovat plasmanäyttöjä, kun taas pääasiassa kyseessä olevat monitorit ovat LCD-tyyppisiä näyttöjä.
Ne eroavat toisistaan myös mitoiltaan, sillä asetuksen N:o 754/2004 kohteena olevien laitteiden näytön lävistäjä on 106 cm (41,73 tuumaa), kun taas pääasiassa kyseessä olevien monitorien lävistäjä on 58,42 cm (23 tuumaa).
Asetuksella N:o 754/2004 luokitellun kahden laitetyypin resoluutiot ovat 852 x 480 kuvapistettä ja 1024 x 1024 kuvapistettä. Pääasiassa kyseessä olevien monitorien resoluutio on sitä vastoin 1920 x 1200 kuvapistettä.
Tähän on syytä lisätä, että vaikka tietyn luokitteluasetuksen analoginen soveltaminen tässä asetuksessa tarkoitettuja tuotteita vastaaviin tuotteisiin edistääkin yhdistetyn nimikkeistön johdonmukaista tulkintaa sekä taloudellisten toimijoiden yhdenvertaista kohtelua (ks. asia
C-130/02, Krings, tuomio 4.3.2004, Kok., s. I-2121
, 35 kohta ja asia
C-14/05, Anagram International, tuomio 13.7.2006, Kok., s. I-6763
, 32 kohta), tällaisessa tilanteessa vaaditaan kuitenkin lisäksi, että luokiteltavat tavarat ja luokitteluasetuksessa luokitellut tavarat ovat riittävän samankaltaisia.
Pelkästään se seikka, että niin pääasiassa kyseessä olevissa monitoreissa kuin asetuksessa N:o 754/2004 tarkoitetuissa tavaroissakin on DVI-liitäntä ja että niillä kaikilla voidaan tästä syystä toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja – kun ei lainkaan arvioida niiden objektiivisia ominaispiirteitä tai niiden suorituskykyä niiden suorittamissa eri toiminnoissa –, ei tämän tuomion 64–66 kohdassa mainitut eroavuudet huomioon ottaen riitä siihen, että kyseistä asetusta voitaisiin analogisesti soveltaa näihin monitoreihin.
Tästä seuraa, että koska pääasiassa kyseessä olevat monitorit eivät ole samanlaisia eivätkä riittävän samankaltaisia kuin asetuksella N:o 754/2004 luokitellut tavarat, viimeksi mainittua ei voida soveltaa näihin monitoreihin. Sen pätevyyden arvioiminen ei näin ollen ole tarpeen.
Edellä esitetyn valossa kolmanteen kysymykseen on vastattava siten, että asetusta N:o 754/2004 ei sovelleta pääasiassa kyseessä olevien monitorien tariffiluokittelussa.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (kolmas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

1)
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten monitorien luokitteleminen alanimikkeeseen 84716090 tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muodostavan yhdistetyn nimikkeistön, sellaisena kuin tämä liite on muutettuna 11.9.2003 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1789/2003, 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa tarkoitettuina yksikköinä, jotka ovat tyyppiä, jota käytetään ”pääasiassa” automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, ei ole mahdotonta pelkästään siitä syystä, että niillä voidaan toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja.

2)
Jotta kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet voisivat päättää, ovatko pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset monitorit yksikköjä, jotka ovat tyyppiä, jota käytetään pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, niiden on turvauduttava harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joka tehtiin Brysselissä 14.6.1983, ja siihen liittyvän 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan nimikettä 8471 koskeviin selityksiin ja etenkin sen automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköitä koskevan I ryhmän D kohdan 1–5 alakohtaan.

3)
Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 21.4.2004 annettua komission asetusta (EY) N:o 754/2004 ei sovelleta pääasiassa kyseessä olevien monitorien tariffiluokittelussa.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: hollanti.