CELEX: 62009CJ0339
Kopējais muitas tarifs
Tarifu klasifikācija
Kombinētā nomenklatūra
Pozīcijas 2204 un 2206
Raudzēts dzēriens, kas iegūts no svaigām vīnogām
Faktiskā spirta tilpumkoncentrācija no 15,8 % līdz 16,1 %
Kukurūzas spirta un biešu cukura pievienošana ražošanas laikā

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par
tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kurā grozījumi ir izdarīti ar Komisijas 2005. gada
27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1719/2005 (OV L 286, 1. lpp.), I pielikumā ietvertās kombinētās nomenklatūras (turpmāk tekstā
– “KN”) pozīcijas 2204 un 2206.
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp
Skoma‑Lux s. r. o.
(turpmāk tekstā – “
Skoma‑Lux
”) un
Celní ředitelství Olomouc
(Olomocas muitas direkcija) par preces ar nosaukumu “sarkanais deserta vīns
Kagor VK
”, kas ir ievesta no Čehijas Republikas, klasifikāciju KN.

Atbilstošās tiesību normas
KN, kas ieviesta ar Regulu Nr. 2658/87, ir balstīta uz pasaules mēroga preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētu sistēmu
(turpmāk tekstā – “HS”), kuru ir izstrādājusi Muitas sadarbības padome, kas vēlāk kļuvusi par Pasaules Muitas organizāciju
un izveidota ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgtu starptautisku konvenciju, kura Kopienas vārdā ir apstiprināta ar Padomes
1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.). KN pārņem no HS sešu ciparu pozīcijas un apakšpozīcijas, un vienīgi
septītais un astotais cipars veido tai īpašas KN apakšgrupas.
Lai nodrošinātu visplašākos paskaidrojumus par Harmonizētās sistēmas piemērošanu, Pasaules muitas organizācija regulāri publicē
paskaidrojumus par Harmonizēto sistēmu (turpmāk tekstā – “PPHS”). Tāpat, lai nodrošinātu KN piemērošanu, Eiropas Komisija
izstrādā paskaidrojumus par šo nomenklatūru atbilstoši Regulas Nr. 2658/87 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otrajam ievilkumam.
Šie paskaidrojumi, ko regulāri publicē
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
, neaizstāj PPHS, bet ir uzskatāmi par to papildinājumu un izmantojami vienlaicīgi ar tiem.
HS 2002. gada redakcijā, kura ir piemērojama pamata lietas faktiskajiem apstākļiem, pozīcijas 2204 nosaukums ir “Svaigu vīnogu
vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus; vīnogu misa, izņemot pozīcijā 2009 minēto”.
Pozīcijas 2204 PPHS ir norādīts:
“2204.10      – dzirkstošais vīns
– citādi vīni; vīnogu misa, kuras rūgšana ir pārtraukta, pievienojot spirtu:
2204.21 – – tarā ar 2 l vai mazāku tilpumu
2204.29      – – citādi
2204.30 – citāda vīnogu misa
I)       Svaigu vīnogu vīns
Šajā pozīcijā var tikt klasificēts tikai tāds vīns, kurš ir svaigu vīnogu misas spirta raudzēšanas gala produkts.
Šajā pozīcijā ir iekļauti:
[..]
4)      tā sauktie liķiera vīni (kvalificēti arī kā deserta vīni, utt.), kas ir vīni ar augstu alkohola saturu, kurus parasti iegūst
no misas ar augstu cukura daudzumu, kur tikai daļa no šī cukura ir kļuvusi par alkoholu raudzēšanas procesā; šie vīni dažkārt
rodas, pievienojot koncentrētu misu, mistelles vai spirtu. Kā dažus no šiem vīniem var minēt Kanāriju salu vīnus, Kipras vīnus,
Lacryma Christi
, madeiru, Malagas vīnus,
Marsala
, portvīnus, Malvāzijas vīnus, Samas vīnus, heresu u.c.
[..]” [Neoficiāls tulkojums]
HS 2002. gada redakcijā ir iekļauta arī pozīcija 2206 ar nosaukumu “Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns,
medalus); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti”.
Saskaņā ar pozīcijas 2206 PPHS:
“Šajā pozīcijā ir iekļauti visi raudzētie dzērieni, izņemot tos, kuri ir minēti no 2203 līdz 2205.
Tostarp [šajā pozīcijā] ir iekļauti:
[..]
10)      ingveralus un augu alus – gāzēti dzērieni, kuri ir gatavoti, pievienojot cukuru, ūdeni un ingveru vai atsevišķus augus, un
raudzēti, izmantojot raugu.
Visi šie dzērieni var būt dabīgi dzirkstoši vari arī tiem mākslīgā veidā ir pievienots oglekļa dioksīds. Šie dzērieni ir klasificēti
[šajā pozīcijā] arī tad, ja tiem ir pievienots spirts vai ja alkohola saturs tajos ir iegūts otras raudzēšanas procesā, ja
vien tie saglabā šajā pozīcijā klasificējamo produktu pazīmes.
[..]”
KN redakcija, kas ir piemērojama attiecīgajiem pamata lietas faktiem, izriet no Regulas Nr. 1719/2005, kas stājās spēkā 2006. gada
1. janvārī.
KN pirmajā daļā ir ievada noteikumu grupa. Šīs daļas I sadaļas, kas ir veltīta vispārīgiem noteikumiem, A nodaļā ar nosaukumu
“Vispārīgi [KN] interpretācijas noteikumi” ir paredzēts:
“[KN] preces klasificē pēc šādiem principiem.
1.      Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu
un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[..]”
KN otrajā daļā ir muitas nodokļu saraksts. Šīs daļas IV sadaļā ar nosaukumu “Pārtikas rūpniecības ražojumi; dzērieni, alkoholiski
šķidrumi un etiķis; tabaka un tabakas rūpnieciski aizstājēji” ir 22. nodaļa ar nosaukumu “Dzērieni, alkoholiski šķidrumi un
etiķis”, kurā tostarp ir pozīcijas no 2203 līdz 2206 ar šādu formulējumu:
“2203 00 Iesala alus:
[..]
2204               Svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus; vīnogu misa, izņemot pozīcijā 2009 minēto:
[..]
2205               Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām:
[..]
2206 00 Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko
dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti:
[..].”
Muitas nodokļu saraksta 22. nodaļā ir arī papildpiezīmes ar šādu formulējumu:
“[..]
5.      Apakšpozīcijas 2204 21 11 [līdz] 2204 21 99 un 2204 29 12 [līdz] 2204 29 99 attiecas uz:
a)      vīnogu misu, kuras rūgšana ir pārtraukta, pievienojot spirtu, t.i., produktu:
–        kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 12 tilp. %, bet ir mazāka par 15 tilp. % un
–        kas iegūts, pievienojot vīna destilācijā iegūtu produktu neraudzētai vīnogu misai, kuras dabiskā spirta tilpumkoncentrācija
nav mazāka par 8,5 tilp. %;
b)      destilācijai spirtotu vīnu, t.i., produktu:
–        kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 18 tilp. %, bet nepārsniedz 24 %,
–        kas iegūts, tikai pievienojot vīnam, kurā nav atlieku cukura, nerektificētu produktu, kas iegūts vīna destilācijā un kura
maksimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 86 tilp. %, un
–        kurā maksimālais gaistošais skābums, kas izteikts kā etiķskābe, ir 1,5 g/l;
c)      desertvīniem, t.i., produktiem:
–        kuru kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 17,5 tilp. % un faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 15 tilp. %,
bet ne vairāk kā 22 tilp. %, un
–        kuri ražoti no vīnogu misas vai vīna, kas iegūstams no vīnogu šķirnēm, kuras akceptētas izcelsmes trešā valstī desertvīna
ražošanai, un kuru dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 12 tilp. %:
–        sasaldējot vai
–        rūgšanas laikā vai pēc rūgšanas pievienojot:
–        produktus, kas iegūti vīna destilācijā, vai
–        koncentrētu vīnogu misu vai attiecībā uz atsevišķiem kvalitatīviem desertvīniem, kas ietilpst sarakstā, kurš jānosaka par
vīniem, ko tradicionāli gatavo šādā veidā, tiešā siltumā koncentrētu vīnogu misu, kas neatkarīgi no šīs operācijas atbilst
koncentrētas vīnogu misas definīcijai, vai
–        šo produktu maisījumu.
[..]”

Pamata lieta un prejudiciālais jautājums
2006. gada 18. janvārī
Skoma‑Lux
iesniedza
Celní úřad Olomouc
(Olomocas muitas iestāde) deklarāciju par preču, kuras ir marķētas kā “sarkanais deserta vīns
Kagor VK
”, laišanu brīvā apgrozībā. Šīs preces, kuru izcelsmes valsts ir Moldova, tika deklarētas KN pozīcijā 2204.
Pārbaudot šo muitas deklarāciju,
Celní úřad Olomouc
no šīm precēm noņēma paraugu, lai noteiktu tajā esošā spirta, cukura un ūdens izcelsmi. No veiktajām analīzēm izriet, ka šajā
paraugā vismaz 25 % cukura nav radušies no vīnogu sulas, bet, iespējams, ir iegūti, izmantojot maisījumu no vīnogu sulas,
biešu cukura un cukura, kas ir radies kukurūzas cietes hidrolīzes rezultātā. No šīm pašām analīzēm izriet, ka minētās preces
ir ražotas, izmantojot saldinātu vīnogu sulu, kam ir pievienots kukurūzas spirts, kas radīja pārtraukumu rūgšanas procesā.
Ar 2006. gada 28. novembra lēmumu
Celní úřad Olomouc
, ņemot vērā šīs analīzes, uzskatīja, ka attiecīgās pamata lietā minētās preces būtu jāklasificē KN pozīcijā 2206, pamatojoties
ar to, ka runa neesot par liķiera vīnu, jo tā ražošanas laikā šī prece ir bagātināta nevis ar vīna destilācijas rezultātā
radušos produktu, bet ar citas izcelsmes spirtu.
2007. gada 5. aprīlī
Celní ředitelství Olomouc
noraidīja
Skoma‑Lux
celto prasību par šo
Celní úřad Olomouc
lēmumu.
2007. gada 4. decembrī, izskatot
Skoma‑Lux
iesniegto prasību,
Krajský soud v Ostrav
ě (Ostravas apgabaltiesa) atcēla minēto
Celní ředitelství Olomouc
lēmumu un lietu nosūtīja atpakaļ atkārtotai izskatīšanai.
Krajský soud v Ostravě
uzskatīja, ka attiecīgās pamata lietā minētās preces esot jāklasificē KN pozīcijā 2204, norādot, ka cukura vai spirta pievienošana
neatkarīgi no to izcelsmes neradot izmaiņas minēto preču būtiskās pazīmēs, proti, tajā, ka tās ir ražotas no svaigām vīnogām.

Celní ředitelství Olomouc
iesniedza kasācijas sūdzību par
Krajský soud v Ostravě
lēmumu
Nejvyšší správní soud
(Augstākā administratīvā tiesa), norādot, ka pamata lietā minētās preces esot jāklasificē KN pozīcijā 2206. Tā kā ir ticis
konstatēts, ka šo preču sastāvā ir kukurūzas spirts, tās nav iegūtas tikai no vīnogām.
Tomēr uzskatot, ka lietas, kas tai ir jāizskata, rezultāts ir atkarīgs no piemērojamā Savienības tiesiskā regulējuma interpretācijas,
Nejvyšší správní soud
nolēma apturēt tiesvedību lietā un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai preces, kuras ir marķētas kā “sarkanais deserta vīns
Kagor VK
”, kas pildīts 0,75 litra pudelē, ar spirta tilpumkoncentrāciju no 15,8 % līdz 16,1 %, kurām to ražošanas laikā ir pievienots
biešu cukurs un kukurūzas spirts, proti, vielas, kas nav iegūtas no svaigām vīnogām, ir klasificējamas [KN] pozīcijā 2204
vai pozīcijā 2206?”

Par prejudiciālo jautājumu

Par pieņemamību
Savos apsvērumos
Skoma‑Lux
būtībā apgalvo, ka sarkanā deserta vīna
Kagor VK
pazīmes neatbilst prejudiciālajā jautājumā aprakstīto preču pazīmēm.
Skoma‑Lux
uzskata, ka šis vīns ir iegūts vīnogu misas raudzēšanas procesā, kurš ir apturēts, pievienojot vīna spirtu vai vīna destilātu,
lai iegūtu nepieciešamo spirta saturu.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka saistībā ar LESD 267. pantā noteikto procedūru tikai valsts tiesa, kura iztiesā prāvu un kurai
ir jāuzņemas atbildība par pieņemamo tiesas nolēmumu, ir tā, kas, ņemot vērā lietas īpatnības, var noteikt, cik lielā mērā
prejudiciālais nolēmums ir vajadzīgs, lai šī tiesa varētu pieņemt nolēmumu, un cik atbilstīgi ir Tiesai uzdotie jautājumi.
Tātad gadījumā, ja uzdotie jautājumi attiecas uz Savienības tiesību interpretāciju, Tiesai principā ir pienākums pieņemt nolēmumu
(skat. it īpaši 2001. gada 13. marta spriedumu lietā C‑379/98
PreussenElektra
,
Recueil
, I‑2099. lpp., 38. punkts, kā arī 2010. gada 8. septembra spriedumu apvienotajās lietās C‑316/07, no C‑358/07 līdz C‑360/07,
C‑409/07 un C‑410/07
Stoß
u.c., Krājums, I‑0000. lpp., 51. punkts).
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru uz jautājumiem par Savienības tiesību interpretāciju, kurus valsts tiesa uzdevusi pašas noteiktajos
tiesiskā regulējuma un faktisko apstākļu ietvaros, kuru precizitāte Tiesai nav jāpārbauda, attiecas atbilstības pieņēmums
(skat. it īpaši 2007. gada 7. jūnija spriedumu apvienotajās lietās no C‑222/05 līdz C‑225/05
van der Weerd
u.c, Krājums, I‑4233. lpp., 22. punkts un tajā minētā judikatūra).
Turklāt, ja Tiesai ir jāsniedz prejudiciālais nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir valsts tiesai papildus
izskaidrot kritērijus, kuru lietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai,
jo Tiesas rīcībā var nebūt visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas. Tādējādi valsts tiesa katrā ziņā ir labākā pozīcijā,
lai veiktu šo uzdevumu. Tomēr, lai tai sniegtu lietderīgu atbildi, Tiesa var sadarbības ar valsts tiesām kontekstā tai sniegt
visas norādes, ko tā uzskata par vajadzīgām (skat. it īpaši 2009. gada 16. jūlija spriedumu lietā C‑56/08
Pärlitigu
, Krājums, I‑6719. lpp., 23. punkts un tajā minētā judikatūra).
Līdz ar to kā to norāda Komisija, Tiesai ir jāpārformulē tai uzdotais jautājums tādējādi, ka tā mērķis ir aplūkot jautājumu,
vai raudzēts dzēriens, kas iegūts no svaigām vīnogām, kas tiek tirgots 0,75 litra pudelēs un kura spirta tilpumkoncentrācija
ir no 15,8 % līdz 16,1 %, kam tā ražošanas laikā ir pievienots biešu cukurs un kukurūzas spirts (turpmāk tekstā – “attiecīgais
dzēriens”), ir klasificējams KN pozīcijā 2204 vai pozīcijā 2206.

Par Regulas (EK) Nr. 600/2006 piemērošanu
Šajā lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu
Nejvyšší správní soud
atsaucas uz Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regulu (EK) Nr. 600/2006 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā
(OV L 106, 5. lpp.). Ar šo regulu, kura ir pieņemta, pamatojoties uz Regulas Nr. 2658/87 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ar kuru Komisijai ir piešķirtas tiesības izskaidrot tarifu pozīciju saturu, KN pozīcijā 2206 ir klasificēts produkts, kura
pazīmes atbilst attiecīgajam dzērienam.
Šajā sakarā Komisija savos apsvērumos norāda, ka minētā regula ir pieņemta, ievērojot dažādo tarifu klasifikāciju, kuru sarkanajam
deserta vīnam
Kagor VK
izmanto dalībvalstu muitas iestādes.
Tomēr no pastāvīgās judikatūras izriet, ka regulai, kurā ir precizēti nosacījumi klasificēšanai tarifu pozīcijā vai apakšpozīcijā,
ir konstitutīvs raksturs un tā nav piemērojama ar atpakaļejošu spēku (skat. it īpaši 2001. gada 7. jūnija spriedumu lietā
C‑479/99
CBA Computer
,
Recueil
, I‑4391. lpp., 31. punkts, un 2008. gada 27. novembra spriedumu lietā C‑403/07
Metherma
, Krājums, I‑8921. lpp., 39. punkts).
Saskaņā ar Regulas Nr. 600/2006 preambulas 1. apsvērumu tā ir pieņemta, lai nodrošinātu KN vienādu piemērošanu. Tomēr nav
šaubu, ka minētā regula ir stājusies spēkā 2006. gada 9. maijā, proti, pēc deklarācijas par pamata lietā minēto preču brīvu
laišanu apgrozībā iesniegšanas, un tai nav nekāda atpakaļejoša spēka.
Šādos apstākļos Regula Nr. 600/2006 pamata lietā nav piemērojama. Tādējādi prejudiciālais jautājums ir jāizvērtē, ņemot vērā
Regulu Nr. 2658/87 ar grozījumiem, kurā grozījumi ir izdarīti ar Regulu Nr. 1719/2005.

Par lietas būtību
Tiesai iesniegtie apsvērumi

Skoma‑Lux
norāda, ka attiecīgā dzēriena īpašās organoleptiskās pazīmes un objektīvās īpašības, kā arī tā mērķis atbilst KN pozīcijā 2204
klasificētajām precēm. Šajā ziņā vairāku dalībvalstu muitas iestādes esot sniegušas saistošas muitas izziņas par sarkanā deserta
vīna
Kagor VK
klasifikāciju minētajā pozīcijā.

Celní ředitelství Olomouc
uzskata, ka atbilstoši PPHS minētais dzēriens ir klasificējams KN pozīcijā 2206, jo tas satur tādu pievienoto spirtu, kurš
nav radies vīna destilācijas rezultātā.
Čehijas valdība uzsver, ka spirtam, kas ir KN pozīcijā 2204 klasificētu dzērienu sastāvā, ir jārodas tikai vīnogu raudzēšanas
procesa rezultātā. Tā kā attiecīgā dzēriena sastāvā daļēji ir spirts, kas nav vīna spirts, tam esot piemērojama KN pozīcija 2206,
kurā ir ietverti visi raudzētie dzērieni, kurus nevar klasificēt citās KN 22. nodaļas pozīcijās.
Grieķijas valdība uzskata, ka attiecīgajam dzērienam esot piemērojama KN pozīcija 2206. Pirmkārt, ņemot vērā KN 22. nodaļas
5. papildpiezīmi, šo dzērienu nevarot klasificēt pozīcijā 2204, jo tā ražošanā izmantotais etilspirts nav radies no vīna destilācijas.
Otrkārt, KN pozīcijā 2206 esot ietverti dzērieni, kuriem esot ļauts pievienot kukurūzas etilspirtu ar nosacījumu, ka tiek
saglabātas pamatprodukta būtiskās pazīmes, kā tas esot minētā dzēriena gadījumā.
Komisija uzskata, ka PPHS neaizliedzot pievienot vīnam spirtu, kas nav radies no vīnogām. Tādējādi principā attiecīgais dzēriens
esot jāklasificē KN pozīcijā 2204. Tomēr, ja, ražošanas laikā pievienojot biešu cukuru un kukurūzas spirtu, raudzēta dzēriena,
kas iegūts no svaigām vīnogām, pazīmes tiek izmainītas tik ļoti, ka produkta īpašības būtiski atšķiras no starptautiskos vai
valsts tiesību aktos noteiktām KN pozīcijā 2204 [ietvertu] tipisku produktu organoleptiskām un ķīmiskām īpašībām, un īpaši,
ja vismaz puse no dzērienā panāktās spirta tilpumkoncentrācijas nav radusies no svaigām vīnogām, Komisija uzskata, ka ir pamats
attiecīgo dzērienu klasificēt KN pozīcijā 2206. Attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm esot jāizvērtē šo atšķirību
pakāpe.
Tiesas atbilde
No pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai nodrošinātu tiesisko drošību un lai būtu vieglāk veikt kontroli, izšķirošais kritērijs
preču tarifu klasifikācijā parasti ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas ir norādītas [KN] pozīcijas aprakstā un iedaļas
vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2007. gada 18. jūlija spriedumu lietā C‑142/06
Olicom
, Krājums, I‑6675. lpp., 16. punkts, un 2010. gada 20. maija spriedumu lietā C‑370/08
Data I
/
O
, Krājums, I‑4401. lpp., 29. punkts).
Tāpat ir jāatgādina, ka Kopējā muitas tarifa nodaļu piezīmes, tāpat kā PPHS, ir svarīgi līdzekļi, lai nodrošinātu vienādu
šī tarifa piemērošanu, un tās pašas par sevi sniedz noderīgu informāciju tā interpretācijai (skat. it īpaši 1997. gada 20. novembra
spriedumu lietā C‑338/95
Wiener SI
,
Recueil
, I‑6495. lpp., 11. punkts, un 2010. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C‑123/09
Roeckl Sporthandschuhe
, Krājums, I‑4065. lpp., 29. punkts).
Šajā gadījumā HS pozīcijas 2204 tekstā ir minēts “svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus”. Šīs pozīcijas PPHS ir
precizēts, ka attiecībā uz svaigu vīnogu vīnu minētajā pozīcijā var tikt klasificēts tāds vīns, kurš ir vienīgi svaigu vīnogu
misas spirta raudzēšanas gala produkts.
Starp šiem svaigo vīnogu vīniem pozīcijā 2204 ir minēti liķiera vīni, saukti arī par desertvīniem, attiecībā uz kuriem netiek
apstrīdēts, ka KN 22. nodaļas 5. papildpiezīmes c) punktā minētā spirta tilpumkoncentrācija atbilst attiecīgajam dzērienam.
Turklāt netiek apstrīdēts, ka ar minēto dzērienu nav izpildīti 5. papildpiezīmes a) un b) punktā paredzētie nosacījumi, kas
attiecas uz svaigu vīnogu misu, kuras fermentācijas process ir apturēts, pievienojot spirtu, un destilācijai spirtotu vīnu.
Turklāt ar KN 22. nodaļas 5. papildpiezīmes c) punktu liķiera vīniem vienīgi raudzēšanas procesa laikā vai pēc tā tiek atļauts
pievienot vai nu produktu, kas iegūts vīna destilācijā, vai koncentrētu vīnogu misu vai šo produktu maisījumu.
Tādējādi pretēji tam, ko norāda Komisija, no pozīcijas 2204 PPHS, aplūkojot tās kopā ar KN 22. nodaļas 5. papildpiezīmes c) punktu,
skaidri un nešaubīgi izriet, ka liķiera vīna sastāvā esošam spirtam, neatkarīgi no tā, vai tas ir spirta raudzēšanas produkts
vai ir [dzērienam] pievienots, ir jābūt iegūtam tikai no vīnogām.
No tā izriet, ka attiecīgais dzēriens, kam tā ražošanas laikā ir pievienots kukurūzas spirts, nevar tikt klasificēts KN pozīcijā 2204,
un nav nepieciešams izvērtēt, vai liķiera vīna sastāvā minētās pozīcijas izpratnē var būt biešu cukurs.
Pēc šī secinājuma ir jākonstatē, ka, ņemot vērā tā objektīvās pazīmes un īpašības, attiecīgais dzēriens atbilst nepieciešamajiem
nosacījumiem, lai to varētu klasificēt KN pozīcijā 2206.
Minētajā pozīcijā ir ietverti “citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus); raudzēto dzērienu maisījumi
un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti”. PPHS ir precizēts, ka šajā pozīcijā
ir iekļauti visi raudzētie dzērieni, kuri nav paredzēti pozīcijā 2203 līdz 2205.
Pirmkārt, no iepriekš minētā izriet, ka attiecīgo dzērienu nevar ietvert KN pozīcijā 2204. Ņemot vērā tā sastāvu, to nevar
klasificēt arī KN pozīcijā 2203 00, kas attiecas uz “iesala alu”, ne arī pozīcijā 2205, kas attiecas uz “vermutu un citiem
svaigo vīnogu vīniem, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām”.
Otrkārt, attiecībā uz spirta un cukura pievienošanu attiecīgajam dzērienam ir jānorāda, ka pozīcijas 2206 PPHS ir noteikts,
ka dzērieni ir klasificējami šajā pozīcijā pat tad, ja tiem ir pievienots spirts. Turklāt dzērienu, kuram cukurs ir pievienots
tā ražošanas procesā, var klasificēt pozīcijā 2206. Šajā ziņā HS 10. paskaidrojošajā piezīmē par pozīciju 2206 ir norādīts,
ka minētajā pozīcijā ir iekļauts ingveralus un augu alus, kuri ir gatavoti, pievienojot cukuru, ūdeni un ingveru vai atsevišķus
augus.
Treškārt, tāpat saskaņā ar pozīcijas 2206 PPHS spirta pievienošana šajā pozīcijā ietvertajiem dzērieniem neliedz šiem dzērieniem
saglabāt savu klasifikāciju tiktāl, ciktāl tie saglabā šajā pozīcijā klasificēto produktu, proti, raudzētu dzērienu pazīmes.
No iesniedzējtiesas lēmuma izriet, ka attiecīgā dzēriena garša, krāsa un smarža atbilst dzērienam, kas ir ražots no vīnogām.
Attiecīgi šis dzēriens nav zaudējies īpašās raudzēta dzēriena organoleptiskās pazīmes (šajā ziņā skat. 2009. gada 7. maija
spriedumu lietā C‑150/08
Siebrand
, Krājums, I‑3941. lpp., 37. punkts).
Ceturtkārt, attiecībā uz
Skoma‑Lux
argumentu, ka, tā kā sarkano deserta vīnu
Kagor VK
ir paredzēts dzert kā vīnu, tas esot jāklasificē KN pozīcijā 2204, ir jāatgādina, ka, protams, preces mērķis var arī būt
objektīvs klasifikācijas kritērijs tiktāl, ciktāl tas minētajai precei ir raksturīgs, un šo raksturīgumu var novērtēt, ievērojot
tās objektīvās pazīmes un īpašības (skat. 2007. gada 15. februāra spriedumu lietā C‑183/06
RUMA
, Krājums, I‑1559. lpp., 36. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā
Roeckl Sporthandschuhe
, 28. punkts). Tomēr produkta mērķis ir būtisks kritērijs tikai tad, ja klasifikāciju nevar veikt, pamatojoties tikai uz produkta
objektīvajām pazīmēm un īpašībām (šajā ziņā skat. 1976. gada 16. decembra spriedumu lietā 38/76
Industriemetall LUMA
,
Recueil
, 2027. lpp., 7. punkts). No visa iepriekš minētā izriet, ka, ņemot vērā tā objektīvās pazīmes un īpašības, ir skaidrs, ka
attiecīgajam dzērienam ir piemērojama tikai KN pozīcija 2206.
Ņemot vērā šos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regula Nr. 2658/87, kurā grozījumi ir izdarīti ar Regulu Nr. 1719/2005,
ir jāinterpretē tādējādi, ka raudzēts dzēriens, kas iegūts no svaigām vīnogām un kas tiek tirgots 0,75 litru pudelēs, ar spirta
tilpumkoncentrāciju no 15,8 % līdz 16,1 %, kam tā ražošanas procesā ir pievienots biešu cukurs un kukurūzas spirts, ir klasificējami
KN pozīcijā 2206.

Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamata lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās
izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (pirmā palāta) nospriež:
Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā
grozījumi ir izdarīti ar Komisijas 2005. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1719/2005, ir jāinterpretē tādējādi, ka raudzēts
dzēriens, kas iegūts no svaigām vīnogām un kas tiek tirgots 0,75 litru pudelēs, ar spirta tilpumkoncentrāciju no 15,8 % līdz
16,1 %, kam tā ražošanas procesā ir pievienots biešu cukurs un kukurūzas spirts, ir klasificējami minētās regulas I pielikumā
ietvertās kombinētās nomenklatūras pozīcijā 2206.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – čehu.