CELEX: 62007CJ0187
Direktiva 91/629/EGS
Odločba 97/182/ES
Reja telet
Individualni boksi
Prepoved privezovanja telet
Pomen glagola ‚privezati‘
Narava in dolžina vezi
Razlika v jezikovnih različicah
Enotna razlaga

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago izraza „privezati“ („aanbinden“) v smislu Direktive Sveta 91/629/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (
UL L 340, str. 28
), kot je bila spremenjena z Odločbo Komisije 97/182/ES z dne 24. februarja 1997 (
UL L 76, str. 30
, v nadaljevanju: spremenjena Direktiva 91/629).
Ta predlog je bil vložen v okviru kazenskega postopka, uvedenega zoper D. Endendijka, ker je oktobra 2005 posedoval teleta, ki so bila privezana v razmerah, ki niso bile v skladu s točko 8, prvi stavek, priloge k spremenjeni Direktivi 91/629.
Pravni okvir
Skupnostna ureditev
Člen 3(1) Direktive 91/629 določa, da morajo biti teleta nastanjena bodisi v skupinah bodisi v posameznih boksih ali privezana v stojiščih. Ta določba se uporablja za na novo zgrajena ali prenovljena gospodarstva od 1. januarja 1994.
Z Direktivo Sveta 97/2/ES z dne 20. januarja 1997 o spremembi Direktive 91/629 (
UL L 25, str. 24
) ni bila formalno spremenjena ta določba, ampak je bil členu 3 Direktive 91/629 dodan nov odstavek 3, ki določa:
„Od 1. januarja 1998 veljajo za vsa na novo zgrajena ali obnovljena gospodarstva in za vsa tista, ki se bodo po tem datumu uporabljala prvič, naslednje določbe:
a)
teleta, starejša od osem tednov, ne smejo biti nastanjena v individualnih boksih, razen če veterinar potrdi, da je žival zaradi njenega zdravja ali vedenja potrebno izolirati. […]
[…]“
V prilogi k Direktivi 91/629 je v izvirni različici točka 8 določala:
„Priprave za privez na teletih ne smejo povzročati poškodb in se morajo redno pregledovati in po potrebi naravnati, tako da se udobno prilegajo telesu. Vsaka veriga mora biti dovolj dolga, da se teleta lahko premikajo, kakor določa [točka] 7 [in sicer da se uležejo, ležijo, vstanejo in se očistijo brez težav ter da vidijo druga teleta]. Zasnovana mora biti tako, da je tveganje zadušitve ali poškodbe čim manjše.“
V peti uvodni izjavi Odločbe 97/182 je določeno:
„ker privezovanje telet povzroča težave; ker se zaradi tega teleta v individualnih boksih ne bi smela privezovati, teleta v skupni hlevski reji pa samo za kratek čas med pitjem mleka.“
Z Odločbo 97/182 je bila spremenjena Direktiva 91/629, in sicer točka 8:
„Telet se ne sme privezovati, razen telet v skupni hlevski reji, ki so lahko med pitjem mleka ali mlečnih nadomestkov privezana za največ eno uro. Priprave za privez na teletih ne smejo povzročati poškodb in se morajo redno pregledovati in po potrebi naravnati, tako da se udobno prilegajo telesu. Vsaka priprava za privez mora biti narejena tako, da se tele ne more zadušiti ali poškodovati in da teletu omogoča gibanje v skladu s točko 7 [in sicer da se uležejo, ležijo, vstanejo in se očistijo brez težav ].“
Nacionalna ureditev
Dekret o teletih (Kalverenbesluit,
Staatsblad
1994, št. 576) ne vsebuje opredelitve izraza „privezati“. Člen 3(2) določa:
„Teleta v individualnih boksih in teleta, ki so stara več kot osem tednov, ki bodo postala voli, se ne smejo privezovati.“
V obrazložitvi tega dekreta je določeno, da se prepoved privezovanja telet v individualnih boksih uporablja „za vse kategorije telet“.
Z dekretom z dne 22. septembra 1997 (
Staatsblad
1997, št. 478), ki je začel veljati 31. decembra 1997, je bil dekret o teletih spremenjen, da so se lahko upoštevale spremembe, ki so bile uvedene z Odločbo 97/182. Člen 2(1) je določal:
„Teleta so lahko nastanjena le v razmerah, kakor določa točka 8, prvi stavek, priloge [k spremenjeni Direktivi 91/629].“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
D. Endendijk, nizozemski rejec, je bil obtožen, ker je oktobra 2005 posedoval 25 telet, ki so bila privezana v boksih, v nasprotju s točko 8, prvi stavek, priloge k spremenjeni Direktivi 91/629.
Pred predložitvenim sodiščem je D. Endendijk zatrjeval, da so teleta, nastanjena v pokritih individualnih boksih, velikosti 2,5 metra krat 1,2 metra, okoli vratu privezana s približno tri metre dolgo vrvjo in da zanje ni mogoče reči, da so privezana v smislu točke 8, prvi stavek, priloge k spremenjeni Direktivi 91/629.
V teh okoliščinah je Rechtbank Zutphen (sodišče za gospodarske prestopke) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Kako je treba razlagati pojem privezati v smislu [spremenjene] Direktive 91/629?
2.
Ali je pri tem treba upoštevati vrsto in dolžino vezi, s katero je žival privezana, ter razlog, zakaj je bila žival privezana?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Zaradi ozke povezanosti vprašanj predložitvenega sodišča, je nanju mogoče odgovoriti skupaj.
Uvodoma je treba povedati, da je pri razlagi besede „privezati“ treba upoštevati splošen in običajen pomen tega izraza, saj njegove definicije v spremenjeni Direktivi 91/629 ni (sodbi z dne 27. januarja 1988 v zadevi Danska proti Komisiji, 349/85, Recueil, str. 169, točka 9, in z dne 27. januarja 2000 v zadevi DIR International Film in drugi proti Komisiji, C-164/98 P, Recueil, str. I-447, točka 26).
Ob upoštevanju tega je treba omeniti, da spremenjena Direktiva 91/629 izrecno prepoveduje privezovanje telet v individualnih boksih. V peti uvodni izjavi Odločbe 97/182 je določeno, da se „teleta v individualnih boksih ne bi smela privezovati“, kar je ponovljeno v točki 8 priloge k spremenjeni Direktivi 91/629.
V tej točki je določeno, na kar je opozorjeno tudi v točki 7 te sodbe, da se „telet ne sme privezovati, razen telet v skupni hlevski reji, ki so lahko med pitjem mleka ali mlečnih nadomestkov privezana za največ eno uro […]“.
Zato se z razlago, po kateri naj teleta, ki so privezana s približno 3 metre dolgo vrvjo, kar jim omogoča nekaj gibanja, ne bi bila privezana, saj to gibanje ustreza zahtevam spremenjene Direktive 91/629, ni mogoče strinjati.
Po eni strani namreč tako iz besedila člena 3(3) spremenjene Direktive 91/629 kot iz točke 8 priloge k tej direktivi izhaja, da se možnost privezovanja telet nanaša le na teleta v skupni hlevski reji, ne pa na teleta v individualnih boksih, za katera velja popolna prepoved. Ker je iz zapisnika iz postopka v glavni stvari razvidno le stanje telet v individualnih boksih, je mogoče sklepati, da možnosti privezovanja telet v tej zadevi ni mogoče upoštevati.
Po drugi strani je treba dodatno pojasniti, da je možnost privezovanja telet popolnoma izjemna, saj se nanaša na obdobja, ki ne smejo trajati več kot eno uro in ki so namenjena pitju mleka. Zato je le med krajšimi obdobji sprejemljivo odstopanje, da so teleta privezana ali jih je celo treba privezati, če jim je zagotovljena svoboda gibanja, tako da se lahko uležejo, ležijo, vstanejo in se očistijo brez težav. Povedano drugače, značilnosti, ki jih izpostavlja tožena stranka v glavni stvari glede tega, da njene živali niso privezane, so ravno te, do katerih so te živali upravičene, kadar so izjemoma privezane, kar je možnost, ki jo imajo le teleta v skupni hlevski reji, za kar pa ne gre v postopku v glavni stvari.
Glede okoliščine, da se v nizozemski različici točke 8 priloge k spremenjeni Direktivi 91/629 uporablja privez v kovinski obliki, saj je uporabljena beseda „verige“ („kettingen“), je treba najprej navesti, da to ne spreminja področja, za katerega se uporabi izjema, določena v tej določbi, ki se uporablja le za teleta v skupni hlevski reji med pitjem mleka, pri čemer ni šlo pri teletih tožene stranke v postopku v glavni stvari, saj so bila ta teleta v individualnih boksih, kot je to navedeno v predlogu za sprejetje predhodne odločbe.
Drugič je treba povedati, da v nobenem primeru zadevnega izraza ni mogoče preizkušati le v nizozemski različici te točke, saj je treba določbe Skupnosti razlagati in uporabljati enotno glede na različice iz vseh jezikov Evropske skupnosti (glej sodbe z dne 7. decembra 1995 v zadevi Rockfon, C-449/93, Recueil, str. I-4291, točka 28; z dne 2. aprila 1998 v zadevi EMU Tabac in drugi, C-296/95, Recueil, str. I-1605, točka 36, in z dne 8. decembra 2005 v zadevi Jyske Finans, C-280/04, ZOdl., str. I-10683, točka 31).
V skladu z ustaljeno sodno prakso se formulacija, ki se uporablja v jezikovnih različicah določbe Skupnosti, ne more uporabljati za razlago te določbe ali se jo glede tega prednostno upošteva glede na druge jezikovne različice. Tak pristop namreč ne bi bil združljiv z zahtevo po enotni uporabi prava Skupnosti (glej sodbo z dne 12. novembra 1998 v zadevi Institute of the Motor Industry, C-149/97, Recueil, str. I-7053, točka 16).
Če se med jezikovnimi različicami besedila Skupnosti pojavijo razlike, je sporno določbo treba razlagati glede na splošno sistematiko in namen ureditve, katere del je (sodbi z dne 9. marca 2000 v zadevi EKW in Wein & Co, C-437/97, Recueil, str. I-1157, točka 42, in z dne 1. aprila 2004 v zadevi Borgmann, C-1/02, Recueil, str. I-3219, točka 25).
Ugotoviti je treba, da so se jezikovne različice, razen nizozemske, točke 8 priloge k spremenjeni Direktivi 91/629 sklicevale na splošni izraz. Spomnimo naj na to, da nemška različica uporablja izraz „Anbindevorrichtung“ (priprava za privez), angleška različica besedo „tether“ (povodec), francoska različica besedo „attache“ (privez), italijanska različica pa uporablja besedo „attacco“. Ta uporaba splošnega izraza je bolj smiselna, upoštevajoč najprej splošno prepoved, na katero je opozorjeno v točki 16 te sodbe, in tudi udobje živali, ki se zahteva s spremenjeno Direktivo 91/629, v kateri je izjemoma določeno odstopanje od privezovanja telet pod pogoji, na katere je opozorjeno v točki 17 te sodbe. Izkaže se torej, da izraz „veriga“ nasprotuje cilju, ki ga zasleduje zakonodajalec Skupnosti.
Na zastavljeni vprašanji je treba torej odgovoriti tako, da se v smislu spremenjene Direktive 91/629, šteje, da je tele privezano, če je privezano s kakršno koli vezjo, kakršne koli dolžine in iz kakršnih koli razlogov.
Stroški
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:

V smislu Direktive Sveta 91/629/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet, kot je bila spremenjena z Odločbo Komisije 97/182/EGS z dne 24. februarja 1997, je tele privezano, če je privezano s kakršno koli vezjo kakršne koli dolžine in iz kakršnih koli razlogov.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.