CELEX: 62007FJ0129
Civildienesta lietas
Ierēdņi
Pieņemšana darbā
Kompetences neesamība

Prasība, kas celta saskaņā ar EKL 236. pantu un EAEKL 152. pantu un ar kuru
G.‑S. Kremlis
lūdz atcelt Komisijas 2006. gada 21. decembra lēmumu, ar kuru noraidīta viņa kandidatūra uz vakanto Komisijas pārstāvniecības
Atēnās (Grieķija) vadītāja amata vietu un šajā amatā iecelts
P
Nolēmums
Izbeigt tiesvedību lietā par prasījumiem, ar kuriem lūgts atcelt Komisijas 2006. gada 21. decembra lēmumu, ciktāl ar to vakantajā
Komisijas pārstāvniecības Atēnās (Grieķija) vadītāja amatā iecelts
P
. Atcelt Komisijas 2006. gada 21. decembra lēmumu, ciktāl ar to noraidīta prasītāja kandidatūra uz vakanto Komisijas pārstāvniecības
Atēnās vadītāja amata vietu. Komisija atlīdzina visus tiesāšanās izdevumus.
Kopsavilkums
1.
Ierēdņi – Norīkojums dienesta interesēs
(Civildienesta noteikumu 37. panta pirmās daļas a) punkta otrais ievilkums)
2.
Ierēdņi – Prasība – Interese celt prasību – Prasība, kas vērsta pret kandidatūras Komisijas pārstāvniecības vadītāja amatam
noraidīšanu – Kandidatūra, kas noraidīta saskaņā ar neatbilstošu procedūru – Pieņemamība
1.
Ar Komisijas pārstāvniecības vadītāju pildīto funkciju “politisko un sensitīvo raksturu” pašu par sevi nepietiek, lai pamatotu
ierēdņa norīkojuma statusa izmantošanu. Šāda Civildienesta noteikumu 37. panta pirmās daļas a) punkta otrā ievilkuma interpretācija
ļautu norīkot pie attiecīgajiem komisāriem visus ierēdņus, kas iestādē veic “politiskas un sensitīvas” funkcijas, kuras parasti
veic augstākā līmeņa vadība, un tādējādi apdraudētu pašu Eiropas civildienesta struktūru, kāda tā noteikta Civildienesta noteikumu
35. pantā, tostarp apšaubot hierarhisko attiecību pārskatāmību.
Turklāt norīkojums dienesta interesēs, lai “uz laiku palīdzēt[u] personai, kas ieņem kādu no amatiem, kuri minēti Kopienu
dibināšanas līgumos”, paredz, ka starp šo pēdējo personu un norīkoto ierēdni pastāv uzticēšanās
intuitu personae
, un šīs attiecības nozīmē, ka starp šīm personām var tikt pastāvīgi izveidotas tiešas un ciešas saiknes atkarībā no attiecīgā
locekļa un visa viņa kabineta darba metodēm. Tādi apstākļi kā tas, ka pārstāvniecības vadītāja sastādītie ziņojumi tiek nosūtīti
tieši atbildīgajam komisāram, ka starp pārstāvniecības vadītāju un komisāru vai viņa kabineta locekļiem pastāv telefoniskie
un pasta sakari vai notiek tikšanās vai ka šo sazināšanos saturs ir konfidenciāls, paši par sevi neļauj pierādīt, ka darba
attiecībām starp komisāru un attiecīgo pārstāvniecības vadītāju piemistu
intuitu personae
raksturs.
Civildienesta noteikumu 37. panta pirmās daļas a) punkta otrā ievilkuma piemērojamība ir atkarīga vienīgi no šajā normā minētajiem
nosacījumiem un nekādā ziņā ne no administratīvajām sekām, kas izriet no tā piemērošanas. Jebkura cita interpretācija ļautu
izmantot Civildienesta noteikumu 37. pantu citiem mērķiem nekā tas, kam tas domāts, un tādējādi leģitimizēt procedūras nepareizu
izmantošanu.
(skat. 74., 77., 79. un 81. punktu)
2.
Attiecībā uz Komisijas pārstāvniecības vadītāju iecelšanu amatā iecelšanas tiesības ir Komisijas Komunikācijas ģenerāldirektoram,
savukārt attiecībā uz šādiem pašiem amatiem tad, ja pārstāvniecības vadītājs tiek norīkots pie Komisijas locekļa, šīs tiesības
ir par personāla un administrācijas jautājumiem atbildīgajam Komisijas loceklim ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu saskaņā
ar iecēlējinstitūcijas lēmumu, ja runa ir par norīkojumu pie Komisijas locekļa. Tā kā šī atšķirība pati par sevi ir tāda,
kas var ietekmēt jebkuras iecelšanas amata procedūras iznākumu, prasītājam, kura kandidatūra bija jāizvērtē vienā no šīm procedūrām,
bet kura tika noraidīta saskaņā ar otru procedūru, saglabājas interese celt prasību, lai šis prettiesiskums neatkārtotos citā
analoģiskā atlases procedūrā.
(skat. 85. punktu)
Atsauces
Tiesa: 2007. gada 7. jūnijs, C‑362/05 P
Wunenburger
/Komisija, Krājums, I‑4333. lpp., 50. punkts.
Pirmās instances tiesa: 2005. gada 5. jūlijs, T‑370/03
Wunenburger
/Komisija, Krājums‑CDL, I‑A‑189. un II‑853. lpp., 20. punkts.