CELEX: 62005FJ0061
Avalik teenistus
Töölevõtmine
Võrdne kohtlemine

1.
Ametnikud – Lepingulised töötajad – Palgaastme ja ‑järgu määramine
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 53 kolmas lõik ja artikli 80 lõige 2)
2.
Ametnikud – Muude teenistujate teenistustingimused – Lepingulisi töötajaid käsitleva IV jaotise kohaldamine, mille eelduseks
ei ole nende töötajate erinevate tegevusüksuste iga ülesande laadiga kaasnevate kohustuste eelnevalt määratlemine
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 52, artikli 80 lõige 3 ja IV jaotis; nõukogu määrus nr 723/2004)
3.
Ametnikud – Muude teenistujate teenistustingimused – Võrdne kohtlemine – Erinevused abiteenistujate ja lepinguliste töötajate
palgasüsteemi vahel – Diskrimineerimise puudumine
4.
Ametnikud – Võrdne kohtlemine – Erinevate teenistujate kategooriate erinev kohtlemine personalieeskirjades sätestatud tagatiste
ja sotsiaalkindlustushüvitiste valdkonnas
1.
Administratsioon ei tee ilmset hindamisviga, kui ta määrab I tegevusüksusesse lepingulise töötaja, kellele on määratud tööülesanded,
mis hõlmavad vaheseinte ja uste ümberpaigutamist, kolimise korraldamist, uue mööbli tellimist või parandamist, arhiivide logistika
korraldust, suhtlemist hoonete haldusjuhtidega valve, parkimise, hooldus‑ ja puhastustöödega seotud küsimustes, kontoritarvetega
pidevat ja piisavat varustamist, assigneeringute kulutamise kontrollimist, koosolekute korraldamist ja saalide reserveerimist,
joogi‑ ja suupiste varude tellimuste kontrollimist. Taolised ülesanded hõlmavad füüsilist tööd ja kontoritööd, mis ei ületa
intensiivsuselt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 80 lõikes 2 sätestatud haldusabialase tegevuse taset I tegevusrühmas.
Peale selle ei ole lepingulisele töötajale eespool nimetatud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks antud initsiatiiv ja autonoomia
selline, mis võib muuta küsitavaks nende ülesannete määratlemise „füüsilise töö või haldusabi andmisena” ülalosutatud sätte
tähenduses, ega võta eeskätt võimalust ametnikel ja ajutistel teenistujatel kontrolli teostada.
Isegi kui oletada, et lepinguline töötaja täitis varem samu ülesandeid VII tegevusüksuse C‑kategooria abiteenistujana, vastavad
muude teenistujate teenistustingimuste artikli 53 kolmandas lõigus ette nähtud selle kategooria põhiametikohad nagu sekretär,
masinakirjutaja, telefonist või kontoritöötaja nimetatud teenistustingimuste artikli 80 lõikes 2 kirjeldatud ametikohtadele,
mis puudutavad I tegevusüksust.
(vt punktid 52–54, 56 ja 57)
2.
Ükski muude teenistujate teenistustingimuste ega määruse nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju
ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, säte ei sea teenistustingimuste IV jaotise, mis käsitleb lepingulisi
töötajaid, ja eelkõige lepinguliste töötajate töölevõtmist puudutavate sätete kohaldamist sõltuvusse erinevate tegevusüksuste,
kuhu lepingulised töötajad võivad kuuluda ja mis on ette nähtud teenistustingimuste artikli 80 lõikes 3, iga ülesande laadiga
kaasnevate kohustuste määratlemisest. Vastupidi, muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 52 – mis näeb ette, et abiteenistujate,
kes tuleb määruse nr 723/2004 põhjenduse 36 kohaselt lõpuks lepinguliste töötajatega asendada, tegelik teenistusaeg ei kesta
kauem kui 31. detsembrini 2007 ning pärast 31. detsembrit 2006 uusi abiteenistujaid tööle ei võeta – kinnitab IV jaotise kohest
kohaldamist selles osas, milles selles artiklis ei mainita muude teenistujate teenistustingimuste artikli 80 lõike 3 eelnevat
kohaldamist.
(vt punkt 59)
Viited:
Esimese Astme Kohus: 9. juuli 2007, kohtuasi T‑415/06 P: De Smedt
vs
. komisjon (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑109 ja II‑A‑1‑409, punkt 40).
Avaliku Teenistuse Kohus: 19. oktoober 2006, kohtuasi F‑59/05: De Smedt
vs
. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑109 ja II‑A‑1‑409, punkt 52).
3.
Ühenduse seadusandja võib igal ajal teha selliseid muudatusi personalieeskirjade normidesse, mida ta peab teenistuse huvides
olevaks, ja võtta vastu tulevikuks personalieeskirjade selliseid sätteid, mis on puudutatud ametnike või muude teenistujate
suhtes ebasoodsamad, tingimusel et nimetatud isikute õiguspäraselt omandatud õigused säilitatakse ning uute õigusnormidega
konkreetselt silmas peetud isikuid koheldakse samamoodi. Seega ei saa talle ette heita, et ta on loonud uue teenistujate kategooria,
st lepingulised töötajad, kellele kohaldatakse abiteenistujatest erinevat palgasüsteemi ning kes lõpuks asendavad abiteenistujad
ja D‑kategooria ametnikud, kui vanade personalieeskirjade alusel tööle võetud ametnike ja teenistujate omandatud õigusi ei
ole õigusvastaselt kahtluse alla seatud ja kui uude kategooriasse kuuluvaid teenistujaid koheldakse ühtemoodi. Pealegi ei
saa komisjoni siseveebis edastatud informatsioon palgamäära teatava vähenemise kohta seetõttu, et abiteenistuja leping on
muudetud lepingulise töötaja lepinguks, tekitada asjaomasel isikul õiguspärast ootust vähenemisele konkreetses määras, kuna
tegemist on erinevate üksikjuhtumite korral kohaldatava keskmise väärtusega.
(vt punktid 78, 79 ja 81)
Viited:
Euroopa Kohus: 19. märts 1975, kohtuasi 28/74: Gillet
vs
. komisjon (EKL 1975, lk 463, punktid 5 ja 6).
Esimese Astme Kohus: 30. september 1998, kohtuasi T‑121/97: Ryan
vs
. kontrollikoda (EKL 1998, lk II‑3885, punktid 98 ja 104); 29. november 2006, kohtuasi T‑135/05: Campoli
vs
. komisjon (EKL AT 2006, lk II‑A‑2‑1527, punkt 85).
Avaliku Teenistuse Kohus: eespool viidatud kohtuasi De Smedt
vs
. komisjon (punkt 71).
4.
Erinevusi eri kategooriatesse kuuluvate selliste isikute vahelises staatuses, kes on ühenduse teenistuses kas ametnikena või
muude teenistujate teenistustingimuste alla kuuluvate erinevat kategooriat teenistujatena, ei saa kahtluse alla seada. Iga
kategooria määratlus vastab ühenduse halduse õiguspärastele vajadustele ning nende alaliste või ajutiste ülesannete olemusele,
mida see kategooria peab täitma. Seega ei saa diskrimineerimiseks lugeda seda, kui personalieeskirjadega tagatud tagatiste
ja sotsiaalkindlustushüvitiste osas on ühenduste teenistuses olevatel teatud isikute kategooriatel sellised tagatised või
soodustused, mida teistel kategooriatel ei ole. Muude teenistujate teenistustingimustega reguleeritud teenistujate olukorda
saab üldiselt kirjeldada kui lepingulist töösuhet, samas kui ametniku ja administratsiooni vahelisele õigussuhtele kohaldatakse
personalieeskirju. Ühenduste teenistustes olevate isikute erinevate kategooriate vahel on objektiivsed õiguslikud erinevused,
mistõttu ei saa siinjuures võrdse kohtlemise põhimõtet kohaldada.
(vt punkt 82)
Viited:
Euroopa Kohus: 6. oktoober 1983, liidetud kohtuasjad 118/82 ja 123/82: Celant jt
vs
. komisjon (EKL 1983, lk 2995, punkt 22).
Esimese Astme Kohus: eespool viidatud kohtuasi De Smedt
vs
. komisjon (punktid 54 ja 55).
Avaliku Teenistuse Kohus: eespool viidatud kohtuasi De Smedt
vs
. komisjon (punkt 76).