CELEX: 62003CJ0231
EÜ artiklid 43, 49 ja 81
Gaasivarustuse avaliku teenuse haldamist puudutav kontsessioon

1       Eelotsusetaotlus puudutab EÜ artiklite 43, 49 ja 81 tõlgendamist.
2       Taotlus on esitatud kohtuvaidluse raames, mille vastaspoolteks on Consorzio Aziende Metano (edaspidi „Coname”) ja Comune di
Cingia de’ Botti (Cingia de’ Botti vald) ja mille esemeks on valla poolt Padania Acque SpA-le (edaspidi „Padania”) õiguste
andmine metaangaasi jaotusvõrgu paigaldiste haldamise ja hoolduse ning gaasiga varustamise teenuste osutamiseks.

Õiguslik raamistik
3       Kohalike omavalitsuste korraldust käsitleva 8. juuni 1990. aasta seaduse nr 142 (legge n° 142, recante ordinamento delle autonomie
locali,
GURI
nr 135 regulaarne lisa, 12.6.1990; edaspidi „seadus nr 142/1990”) artikli 22 lõike 3 kohaselt teenust, mis seisneb metaangaasi
jaotusvõrgu paigaldiste haldamises ja hoolduses ning gaasiga varustamises, võib osutada avalik-õiguslik üksus ise, andes kolmandale
isikule kontsessiooni, kasutades teiste ettevõtjate teenuseid või siis kõnealuse artikli 22 lõike 3 punkti e alusel „kasutades
aktsiaseltsi või osaühingut, mille aktsiatest või osadest üle poole kuulub kohalikule omavalitsusüksusele ja mis on asutatud
avalikke teenuseid tagava organi poolt või tema osalusel, ja kui see teenustega kaetava piirkonna ulatuse või iseärasuste
tõttu osutub vajalikuks, siis mitme avalik-õigusliku ja eraõigusliku asutuse ning ettevõtja osalusel”.

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
4       Coname oli sõlminud Comune di Cingia de’ Botti’ga metaangaasi jaotusvõrgu hooldust, haldamist ja järelevalvet käsitleva teenuslepingu
ajavahemikuks 1. jaanuarist 1999 kuni 31. detsembrini 2000.
5       Nimetatud vald teatas Conamele 30. detsembri 1999. aasta kirjaga, et 21. detsembri 1999. aasta otsusega usaldas vallavolikogu
metaangaasi jaotusvõrgu paigaldiste haldamise ja hoolduse ning gaasiga varustamise teenuste osutamise Padaniale ajavahemikuks
1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2005. Viimati nimetatud äriühingu aktsiakapitalist üle poole kuulub avalik-õiguslikele
isikutele, olles Cremona provintsi ning peaaegu kõigi selle provintsi omavalitsusüksuste omandis. Comune di Cingia de’ Botti
osalus selle äriühingu aktsiakapitalis on 0,97%.
6       Põhikohtuasjas käsitletav teenuse osutamise õigus anti Padaniale otsustuskorras seaduse nr 142/1990 artikli 22 lõike 3 punkti e
alusel.
7       Coname, kes palub eelotsusetaotluse esitanud kohtul tühistada 21. detsembri 1999. aasta otsus, rõhutab, et kõnealuse teenuse
osutamise õigus oleks tulnud anda läbi pakkumismenetluse.
8       Kuna Tribunal amministrativo regionale per la Lombardia leidis, et tema menetluses oleva vaidluse lahendamiseks on vaja tõlgendada
EÜ asutamislepingu teatud sätteid, otsustas ta menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas [EÜ] artiklitega 43, 49 ja 81, millega on vastavalt keelatud piirangud, mis kitsendavad liikmesriigi kodaniku asutamisvabadust
teise liikmesriigi territooriumil, ühenduse piires teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, samuti
äritavad ja ettevõtjate tegevus, mis võivad takistada, piirata või kahjustada konkurentsi Euroopa Liidu piires, on vastuolus
gaasiga varustamise avaliku teenuse haldamise andmine munitsipaalosalusega äriühingule otsustuskorras, st ilma pakkumismenetluseta,
juhul kui see osalus aktsiakapitalis on selline, et ei võimalda teostada mingit otsest kontrolli äriühingu juhtimise üle,
ja kas järelikult tuleb kinnitada, et nagu käesolevas kohtuasjas, kus osalus võrdub 0,97%, ei ole täidetud
in house
majandamise peamised eeldused?”

Eelotsuse küsimus
9       Esmalt tuleb esile tuua, nagu nähtub eelotsusetaotluse esitanud kohtu vastusest Euroopa Kohtu poolt kodukorra artikli 104
lõike 5 alusel selgituste nõudmiseks koostatud järelepärimisele, et põhikohtuasi viitab ilmselt teenusele, mis on määratletud
kui kontsessioon, ja mis jääb väljaspoole nii nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse
riiklike teenuslepingute sõlmimise kord (EÜT L 209, lk 1; ELT 06/01, lk 322), kui ka nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/38/EMÜ,
millega kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused
(EÜT L 199, lk 84; ELT 06/02, lk 194) kohaldamisala (vt selle kohta 7. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑324/98: Telaustria
ja Telefonadress, EKL 2000, lk I­10745, punkt 56, ja 30. mai 2002. aasta määrus kohtuasjas C­358/00: Buchhändler-Vereinigung,
EKL 2002, lk I­4685, punkt 28).
10     Käesolev kohtuotsus põhineb seega eeldusel, et põhikohtuasi puudutab kontsessiooni andmist, ning eelotsusetaotluse esitanud
kohtu pädevuses on selle eelduse kontrollimine.
11     Kui see on täpsustatud, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus oma küsimusega EÜ artiklite 43, 49 ja 81 tõlgendust.

EÜ artikkel 81
12     Tuleb meenutada, et EÜ artikkel 81, mida kohaldatakse selle sõnastusest lähtuvalt „ettevõtjatevahelistele” kokkulepetele,
põhimõtteliselt ei hõlma kontsessioonilepinguid, mis on sõlmitud avaliku võimu asutusena tegutseva valla ja avalikku teenust
osutava kontsessionääri vahel. (vt selle kohta 4. mai 1988. aasta otsus kohtuasjas 30/87: Bodson, EKL 1988, lk 2479, punkt
18).
13     Järelikult, nagu Soome valitsus ja komisjon õigustatult väidavad, ei ole kõnealune säte kohaldatav põhikohtuasjas, nagu seda
on kirjeldatud eelotsusetaotluses.
14     Küsimuse sellele osale ei ole seega vaja vastata.

EÜ artiklid 43 ja 49
15     Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimusega sisuliselt teada, kas EÜ artiklitega 43 ja 49 on vastuolus valla poolt
gaasivarustuse avaliku teenuse haldamist puudutava kontsessiooni andmine otsustuskorras, st ilma pakkumismenetluseta, äriühingule,
mille aktsiakapitalist üle poole kuulub avalik-õiguslikele isikutele ja millest selle valla osalus moodustab 0,97%.
16     Tuleb meenutada, et sellise kontsessiooni andmist ei reguleeri ükski neist direktiividest, millega ühenduse seadusandja on
reguleerinud avalike pakkumismenetluste valdkonda. Sellise regulatsiooni puudumisel tuleb ühenduse õigusest kontsessiooni
andmisele tulenevaid tagajärgi uurida esmase õiguse ja eriti asutamislepingus sätestatud põhivabaduste valguses.
17     Selles osas tuleb rõhutada, et niivõrd, kuivõrd nimetatud kontsessioon võib pakkuda huvi ka ettevõtjale, kes asub mõnes muus
liikmesriigis kui Comune di Cingia de’ Botti asukoha liikmesriik, on läbipaistvuse puudumise korral selle kontsessiooni andmisega
viimati nimetatud liikmesriigis asuvale ettevõtjale rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet teises liikmesriigis asuva ettevõtja
kahjuks (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Telaustria ja Telefonadress, punkt 61).
18     Läbipaistvuse täieliku puudumise korral ei ole sellel teisel ettevõtjal tegelikult mingit reaalset võimalust teatada oma huvist
kõnealuse kontsessiooni saamise vastu.
19     Kui selline ebavõrdne kohtlemine ei ole objektiivsete asjaoludega õigustatud ning jätab kõik teistes liikmesriikides asuvad
ettevõtjad kõrvale ja toimib põhimõtteliselt nende kahjuks, kujutab see endast EÜ artiklitega 43 ja 49 keelatud kaudset diskrimineerimist
kodakondsuse alusel (vt selle kohta eelkõige 10. märtsi 1993. aasta otsus kohtuasjas C­111/91: komisjon
v.
Luksemburg, EKL 1993, lk I­817, punkt 17; 8. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑337/97: Meeusen, EKL 1999, lk I­3289, punkt 27,
ning 26. oktoobri 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑294/97: Eurowings Luftverkehr, EKL 1999, lk I­7447, punkt 33, ja viidatud
kohtupraktika).
20     Põhikohtuasjas ei ilmne kohtutoimiku materjalidest, et tulenevalt erilistest asjaoludest, nagu seda on asjaga seonduv väga
väike majanduslik huvi, võiks mõistlikult väita, et ettevõtja asukohaga mõnes muus liikmesriigis kui Comune di Cingia de’
Botti asukohariik ei võinud olla huvitatud kõnealusest kontsessioonist ja et asjaomastele põhivabadustele avaldatud toimet
tuleks seetõttu pidada liiga ebamääraseks ja liiga kaudseks, et teha sellest järeldus nende võimaliku rikkumise kohta (vt
selle kohta 7. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C­69/88: Krantz, EKL 1990, lk I­583, punkt 11, ja 21. septembri 1999. aasta
otsus kohtuasjas C‑44/98: BASF, EKL 1999, lk I­6269, punkt 16, ning 12. septembri 2002. aasta määrus kohtuasjas C‑431/01:
Mertens, EKL 2002, lk I­7073, punkt 34).
21     Neil asjaoludel on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne kontrollida, kas Comune de Cingia de’ Botti poolt Padaniale kontsessiooni
andmine vastab läbipaistvuse nõuetele, mis ei sea tingimata pakkumismenetluse läbiviimise kohustust, vaid eelkõige muudavad
võimalikuks selle, et muus liikmesriigis kui Itaalia Vabariigis asuv ettevõtja saab kõnealust kontsessiooni puudutava asjakohase
teabe enne kontsessiooni andmist selliselt, et ta oleks soovi korral saanud teatada oma huvist kontsessiooni saamise vastu.
22     Kui see nii ei ole, tuleb teha järeldus, et nimetatud ettevõtjat on koheldud ebavõrdselt tema kahjuks.
23     Seoses objektiivsete asjaoludega, mis võivad ebavõrdset kohtlemist õigustada, tuleb rõhutada, et ainuüksi see fakt, et Comune
di Cingia de’ Botti omab 0,97% osalust Padania aktsiakapitalis, ei ole selline objektiivne asjaolu.
24     Kui eeldada, et valla vajadus teostada kontrolli avalikku teenust haldava kontsessionääri üle võib olla objektiivseks asjaoluks,
mis õigustab võimalikku ebavõrdset kohtlemist, siis tuleb märkida, et 0,97% osalus on niivõrd väike, et see oma olemuselt
tegelikult ei saa sellist kontrolliõigust võimaldada, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus ka ise märkis.
25     Itaalia valitsus väitis kohtuistungil sisuliselt seda, et erinevalt Itaalia suurlinnadest puuduvad enamusel valdadest vahendid,
et sisemiste struktuuriüksuste abil korraldada selliseid avalikke teenuseid nagu gaasivarustus nende territooriumil, ja nad
on seega sunnitud kasutama üksusi nagu Padania, mille aktsiakapitalis paljud vallad osalust omavad.
26     Selles osas tuleb tõdeda, et Padania taolist üksust ei saa segi ajada üksusega, mille kaudu vald või linn avalikku teenust
sisemiselt korraldab. Nagu kohtutoimikust nähtub, on Padania äriühing, mis vähemalt osaliselt on erakapitalile avatud, mistõttu
seda ei saa pidada avaliku teenuse korraldamise sisemiseks struktuuriüksuseks selles osalevate valdade jaoks.
27     Euroopa Kohus ei ole saanud teavet ühegi muu objektiivse asjaolu kohta, millega võiks võimalikku ebavõrdset kohtlemist õigustada.
28     Neil asjaoludel tuleb esitatud küsimusele vastata, et EÜ artiklitega 43 ja 49 on vastuolus, kui sellistel asjaoludel nagu
põhikohtuasjas annab vald gaasivarustuse avaliku teenuse haldamist puudutava kontsessiooni otsustuskorras äriühingule, mille
aktsiakapitalist üle poole kuulub avalik-õiguslikele isikutele ja millest nimetatud valla osalus moodustab 0,97%, kui see
toiming ei vasta läbipaistvuse nõuetele, mis ei sea tingimata pakkumismenetluse läbiviimise kohustust, vaid eelkõige muudavad
võimalikuks selle, et muus liikmesriigis kui selle valla asukohariigis asuv ettevõtja saab kõnealust kontsessiooni puudutava
asjakohase teabe enne kontsessiooni andmist selliselt, et kõnealune ettevõtja oleks soovi korral saanud teatada oma huvist
kontsessiooni saamise vastu
.

Kohtukulud
29     Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kohtukulusid, v.a poolte kohtukulud, ei
hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (suurkoda) otsustab:
EÜ artiklitega 43 ja 49 on vastuolus, kui sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas annab vald gaasivarustuse avaliku teenuse
haldamist puudutava kontsessiooni otsustuskorras äriühingule, mille aktsiakapitalist üle poole kuulub avalik-õiguslikele isikutele
ja millest nimetatud valla osalus moodustab 0,97%, kui see toiming ei vasta läbipaistvuse nõuetele, mis ei sea tingimata pakkumismenetluse
läbiviimise kohustust, vaid eelkõige muudavad võimalikuks selle, et muus liikmesriigis kui selle valla asukohariigis asuv
ettevõtja saab kõnealust kontsessiooni puudutava asjakohase teabe enne kontsessiooni andmist selliselt, et kõnealune ettevõtja
oleks soovi korral saanud teatada oma huvist kontsessiooni saamise vastu.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: itaalia.