CELEX: 61984CJ0277
Tjenestemænd
arbejdsulykke

1 VED STAEVNING INDGIVET TIL DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 21 . NOVEMBER 1984 HAR JAENSCH, DER TIDLIGERE VAR TJENESTEMAND I KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER OG NU PENSIONERET ( HEREFTER BENAEVNT "SAGSOEGEREN "), I MEDFOER AF EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 179 ANLAGT SAG MED PAASTAND NAVNLIG OM ANNULLATION AF KOMMISSIONENS ( HEREFTER BENAEVNT "SAGSOEGTE ") AFGOERELSE AF 17 . JANUAR 1984, DER INDEHOLDER EN STILTIENDE AFVISNING AF AT ANERKENDE EN ERHVERVSSYGDOM .
2 DEN 19 . NOVEMBER 1975 INDTRAF EN ULYKKE I ET TYSK ATOMKRAFTVAERK . NOGLE MINUTTER EFTER ULYKKEN FIK SAGSOEGEREN I SIN EGENSKAB AF INSPEKTOER FOR NUKLEARE ANLAEG ADGANG TIL SLUSEN TIL REAKTOREN, DER VAR BLEVET FYLDT AF SVAGT RADIOAKTIV DAMP . HAN BLEV I ALT FALD EVAKUERET FRA DENNE SLUSE INDEN FOR DET FOELGENDE KVARTER .
3 DER BLEV NEDSAT ET LAEGEUDVALG I HENHOLD TIL ARTIKLERNE 21-23 I ORDNINGEN OM DAEKNING AF RISIKOEN FOR ULYKKER OG ERHVERVSSYGDOMME HOS TJENESTEMAEND VED DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER ( HEREFTER BENAEVNT "ORDNINGEN "), JFR . AFGOERELSE TRUFFET AF DEN SAGSOEGTE INSTITUTION DEN 20 . JULI 1977 . UDVALGET TRAADTE FOERST SAMMEN DEN 18 . SEPTEMBER 1981 ( DETS ENESTE MOEDE ); DET NAAEDE IKKE FREM TIL EN ENSTEMMIG ERKLAERING . UDVALGETS FLERTAL UDTALTE, AT SAGSOEGEREN VED ULYKKEN VAR BLEVET UDSAT FOR ET DAMPUDSLIP MEN IKKE FOR EN STAERK, FARLIG BESTRAALING . ULYKKEN ANTOGES HEREFTER IKKE AT HAVE SKADET TJENESTEMANDENS FYSISKE ELLER PSYKISKE INTEGRITET .
4 ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN BESLUTTEDE DEN 17 . JANUAR 1984 PAA GRUNDLAG AF DENNE ERKLAERING UAENDRET AT FASTHOLDE SIN BESLUTNING AF 16 . DECEMBER 1982 MED VIRKNING FRA DEN 1 . JANUAR 1983, HVOREFTER SAGSOEGEREN VAR BLEVET PENSIONERET OG TILKENDT INVALIDEPENSION SVARENDE TIL 70% AF DEN HAM SIDST UDBETALTE GRUNDLOEN .
5 SAGSOEGEREN GJORDE VED SKRIVELSE AF 17 . FEBRUAR 1984 INDSIGELSE MOD DENNE AFGOERELSE . DEN 18 . APRIL 1984 INDGAV HAN KLAGE MOD "PERSONALEDIREKTORATETS AFGOERELSE AF 17 . JANUAR 1984 OG MOD DEN INDTIL VIDERE STILTIENDE AFVISNING AF HANS DEN 17 . FEBRUAR 1984 FREMSATTE INDSIGELSE ". SAGSOEGTE TOG IKKE STILLING TIL KLAGEN, HVOREFTER SAGSOEGEREN ANLAGDE NAERVAERENDE SAG .
6 SAGSOEGEREN HAR PRINCIPALT PAASTAAET ANSAETTELSESMYNDIGHEDENS AFGOERELSE AF 17 . JANUAR 1984 ANNULLERET OG HAR I OEVRIGT I DET VAESENTLIGE NEDLAGT PAASTAND OM, AT DER I MEDFOER AF VEDTAEGTENS ARTIKEL 73, STK . 2, TILKENDES HAM ET ENGANGSBELOEB SAMT FULD ERSTATNING FOR SAMTLIGE DE AF HANS "ERHVERVSSYGDOM" FORANLEDIGEDE UDGIFTER TIL LAEGEBEHANDLING M.M ., JFR . VEDTAEGTENS ARTIKEL 73, STK . 3; ENDELIG HAR HAN PAASTAAET SIG TILKENDT ERSTATNING FOR TAB SOM FOELGE AF FORRINGEDE KARRIEREMULIGHEDER OG FOR ANDRE MATERIELLE SKADER .
7 SAGSOEGTE HAR PAASTAAET SAGEN AFVIST, FOR SAA VIDT ANGAAR DE FLESTE PAASTANDE, OG HAR I OEVRIGT PAASTAAET SIG FRIFUNDET .
8 VEDROERENDE TVISTENS RETLIGE BAGGRUND, DE FAKTISKE OMSTAENDIGHEDER SAMT PARTERNES PAASTANDE, ANBRINGENDER OG ARGUMENTER HENVISES I OEVRIGT TIL RETSMOEDERAPPORTEN . DISSE OMSTAENDIGHEDER OMTALES DERFOR KUN I DET FOELGENDE, SAAFREMT DET PAA DE ENKELTE PUNKTER ER NOEDVENDIGT FOR FORSTAAELSEN AF DOMSTOLENS ARGUMENTATION .
9 INDLEDNINGVIS BEMAERKES, AT ORDNINGEN, SELV OM DEN FOERST TRAADTE I KRAFT DEN 1 . JANUAR 1977, I DET HELE KAN ANVENDES VED PAADOEMMELSEN AF DE I SAGEN FREMSATTE KRAV, IDET SAGSOEGEREN UDTRYKKELIG ANMODEDE OM, AT ORDNINGENS REGLER MAATTE BLIVE ANVENDT, OG IDET SAGSOEGTE DEREFTER GIK FREM EFTER PRAKSIS I OVERENSSTEMMELSE MED ORDNINGEN .
10 SAGENS FORMALITETSSPOERGSMAAL SKAL FOELGELIG BEHANDLES UNDER HENSYN TIL ORDNINGEN . ANNULLATIONSPAASTANDEN KAN ANTAGES TIL REALITETSBEHANDLING I HENHOLD TIL TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS ARTIKEL 91 . FOR SAA VIDT ANGAAR DE OEVRIGE PAASTANDE FORUDSAETTES DET I VISSE TILFAELDE, AT AFGOERELSEN ANNULLERES, MENS ANDRE PAA BAGGRUND AF ORDNINGENS OPBYGNING FOELGER AF ANNULLATIONSPAASTANDEN . HEREFTER SKAL DER KUN TAGES STILLING TIL FORMALITETEN VEDROERENDE DISSE PAASTANDE I DET OMFANG, HVORI ANNULLATIONSPAASTANDEN TAGES TIL FOELGE . ENDELIG VIL KRAVET OM ERSTATNING FOR TAB SOM FOELGE AF FORRINGEDE KARRIEREMULIGHEDER VAERE AT AFVISE, IDET DETTE KRAV ER FREMSAT FOR FOERSTE GANG I STAEVNINGEN .
11 VEDROERENDE SAGENS REALITET MAA DER TAGES STILLING TIL, OM DEN ANFAEGTEDE AFGOERELSE OG DEN PROCEDURE, DER FOERTE TIL DENS VEDTAGELSE, ER GYLDIGE . SAGSOEGEREN HAR NEMLIG GJORT GAELDENDE, AT FORSKELLIGE FORMFORSKRIFTER ER TILSIDESAT I FORBINDELSE MED NEDSAETTELSEN AF LAEGEUDVALGET, HVORFOR LAEGEERKLAERINGEN MAA VAERE UGYLDIG . DET MAA I DEN HENSEENDE ERKENDES, AT DEN PROCEDURE, DER I SIDSTE ENDE FOERTE TIL NEDSAETTELSEN AF ET LAEGEUDVALG, VAR MEGET OMSTAENDELIG OG TOG LANG TID . DOG MAA ALLE FORMELLE MANGLER, DER EVENTUELT ER OPSTAAET I FORBINDELSE HERMED, ANTAGES AT VAERE BLEVET BRAGT UD AF VERDEN VED NEDSAETTELSEN AF LAEGEUDVALGET, DER SKETE PAA EN MAADE, SOM SAGSOEGEREN IKKE HAR INDSIGELSER MOD .
12 IFOELGE SAGSOEGEREN KAN DER FREMSAETTES TO INDSIGELSER MOD DEN AF DETTE LAEGEUDVALG VALGTE PROCEDURE, NEMLIG AT DER IKKE BLEV UDARBEJDET ET AF FLERTALLET GODKENDT REFERAT AF MOEDET DEN 18 . SEPTEMBER 1981, OG AT DER IKKE VAR ENIGHED MELLEM UDVALGETS MEDLEMMER OM PROCEDURENS AFSLUTNING .
13 VEDROERENDE REFERATET SKAL BEMAERKES, AT DET MAA BEKLAGES, AT ET SAADANT REFERAT IKKE FORELIGGER, MEN AT DET IKKE ER EN AFGOERENDE BETINGELSE FOR AT ANSE ET UDVALGS FORHANDLINGER FOR GYLDIGE, AT DER FAKTISK FORELIGGER ET SAADANT REFERAT . ENDVIDERE HAVDE DENNE MANGEL IKKE KONKRET HAFT SKADELIGE FOELGER FOR LAEGEUDVALGETS FORTSATTE ARBEJDE .
14 FOR SAA VIDT ANGAAR DEN MANGLENDE ENIGHED MELLEM LAEGEUDVALGETS MEDLEMMER VEDROERENDE PROCEDURENS AFSLUTNING, MAA DET FREMHAEVES, AT VEDTAEGTEN IFOELGE DOMSTOLENS FASTE PRAKSIS MED BESTEMMELSEN OM, AT DER SKAL NEDSAETTES ET LAEGEUDVALG BESTAAENDE AF TRE MEDLEMMER, FORUDSAETTER, AT DER I TILFAELDE AF UENIGHED KAN TRAEFFES EN FLERTALSAFGOERELSE . HERAF FOELGER, AT UDVALGET MED SIMPELT FLERTAL KAN BESTEMME, OM ARBEJDET I UDVALGET SKAL FORTSAETTES OG EVENTUELT AFSLUTTES . PRINCIPPET HEROM KAN BEGRAENSES I TILFAELDE, HVOR ET SAMARBEJDE MELLEM UDVALGETS FLERTAL OG MINDRETAL ER ALDELES UDELUKKET, HVILKET IMIDLERTID IKKE SES AT HAVE VAERET TILFAELDET I DEN FORELIGGENDE SAG . FOR I DENNE SAG FRATRAADTE DEN LAEGE, DER VAR I MINDRETAL, FOERST EFTER AT DER HAVDE VAERET EN EGENTLIG DROEFTELSE AF INDHOLDET AF SAGSOEGERENS JOURNALER I DET SAMLEDE LAEGEUDVALG . LAEGEN UDFAERDIGEDE DESUDEN SIN MINDRETALSERKLAERING MED KENDSKAB TIL FLERTALLETS UDKAST TIL ERKLAERING . FLERTALLET BEHANDLEDE ENDELIG DETTE UDKAST PAA BAGGRUND AF MINDRETALSERKLAERINGEN OG NAAEDE TIL DET RESULTAT, AT MINDRETALSERKLAERINGEN IKKE PAA NOGEN MAADE KUNNE GIVE ANLEDNING TIL AENDRINGER AF DETTE UDKAST . HEREFTER MAA DET - EFTERSOM UDVALGETS ARBEJDE FAKTISK BLEV TILENDEBRAGT, FOR SAA VIDT SOM DER BLEV UDFAERDIGET EN FLERTALSERKLAERING - KONSTATERES, AT PROCEDUREN VAR LOVLIG .
15 DET MAA DERFOR AFGOERES, OM FLERTALSERKLAERINGEN ER BEHAEFTET MED MANGLER, DER MEDFOERER, AT DEN MAA ANSES FOR UGYLDIG . I DEN FORBINDELSE MAA DET FASTSLAAS, AT DOMSTOLEN KUN ER KOMPETENT TIL AT ANNULLERE AFGOERELSER TRUFFET AF ET LAEGEUDVALG, SAAFREMT DE ER RETSSTRIDIGE, IDET DE BASERES PAA OMSTAENDIGHEDER, DER ER IRRELEVANTE . DETTE VILLE F.EKS . VAERE TILFAELDET, SAAFREMT LAEGEUDVALGET LAGDE EN URIGTIG DEFINITION AF BEGREBET "ERHVERVSSYGDOM" TIL GRUND, ELLER SAAFREMT UDVALGETS ERKLAERING IKKE INDEHOLDER EN RATIONEL BESKRIVELSE AF SAMMENHAENGEN MELLEM RESULTATERNE AF DE LAEGELIGE UNDERSOEGELSER SOM BESKREVET I ERKLAERINGEN OG DE KONKLUSIONER, DISSE HAR KUNNET GIVE ANLEDNING TIL .
16 DOMSTOLEN HAR FOELGELIG KOMPETENCE TIL AT AFGOERE, OM EN SAGKYNDIG, DER I SIN ERKLAERING HAR BENYTTET BEGREBERNE "ERHVERVSSYGDOM" OG "ULYKKE" HAR BENYTTET DE TILSVARENDE ORD I DEN BETYDNING, DE MAA ANTAGES AT HAVE I DE I SAGEN RELEVANTE RETSREGLER .
17 I DEN FORBINDELSE BEMAERKES, AT FLERTALSERKLAERINGEN I SINE KONKLUSIONER BENYTTER SIG AF ALLE DE FORSKRIFTSMAESSIGE KRITERIER VED DEFINITIONEN BAADE AF BEGREBET "ERHVERVSSYGDOM" OG AF BEGREBET "ULYKKE", SOM I ERKLAERINGEN IKKE ANSES FOR OPFYLDT I DET FORELIGGENDE TILFAELDE . DET MAA NAVNLIG FREMHAEVES, AT FLERTALSERKLAERINGEN HAR HENHOLDT SIG TIL DE FORTOLKNINGSELEMENTER, DER FINDES I RAADETS DIREKTIV 80/836/EURATOM AF 15 . JULI 1980 OM AENDRING AF DIREKTIVERNE OM FASTSAETTELSE AF DE GRUNDLAEGGENDE NORMER FOR BESKYTTELSE AF BEFOLKNINGENS OG ARBEJDSTAGERNES SUNDHED MOD DE FARER, DER ER FORBUNDET MED IONISERENDE STRAALING ( EFT L*246, S.*1 ). UDVALGET HAR UDTRYKKELIGT AFVIST, AT DER KAN FORELIGGE ERHVERVSSYGDOMME F 1 ( FREMKALDT AF IONISERENDE STRAALING ) OG B 2 ( HUDLIDELSER FREMKALDT I ARBEJDSMILJOEET AF STOFFER, DER IKKE ER ANFOERT UNDER ANDRE POSITIONER ) EFTERSOM DER IKKE I DET FORELIGGENDE TILFAELDE HAVDE VAERET TALE OM UDSAETTELSE FOR BESTRAALING VED EN ULYKKE, DVS . EN UDSAETTELSE FOR BESTRAALING AF TILFAELDIG OG UFRIVILLIG KARAKTER, HVORVED DE DOSISGRAENSER, DER ER FASTSAT FOR STRAALEUDSATTE ARBEJDSTAGERE, ER OVERSKREDET . OG FOR SAA VIDT ANGAAR OPRINDELSEN TIL DE ROEDE UDSLAET, SOM BLEV KONSTATERET PAA SAGSOEGERENS LEGEME, INDEHOLDER ERKLAERINGEN EN DETALJERET REDEGOERELSE; LIGELEDES OMTALES SPOERGSMAALET OM SAGSOEGERENS PSYKISKE INTEGRITET .
18 DET SKAL TILFOEJES, AT END IKKE MINDRETALSERKLAERINGEN, DER I DET VAESENTLIGE BLEV GODKENDT AF SAGSOEGEREN, INDEHOLDER ANDET END EN UDTALELSE OM, AT SOMATISKE FOELGER IKKE VILLE KUNNE UDELUKKES, HVILKEN UDTALELSE IKKE ER TILSTRAEKKELIG FOR AT FASTSLAA, AT DER HAR VAERET TALE OM EN ULYKKE ELLER FORELIGGER EN ERHVERVSSYGDOM I TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS BETYDNING .
19 LAEGEUDVALGETS FLERTAL ER DERFOR IKKE I ERKLAERINGEN GAAET UD FRA FEJLAGTIGT DEFINEREDE BEGREBER OG HAR IKKE DRAGET FEJLAGTIGE KONKLUSIONER OG DETTE FLERTALS ERKLAERING MAA DERFOR ANSES FOR GYLDIG .
20 TILBAGE STAAR AT AFGOERE, OM DEN ANFAEGTEDE AFGOERELSE VAR EN LOVLIG AFGOERELSE, JFR . HERVED ORDNINGENS ARTIKEL 19 . DA AFGOERELSEN UDTRYKKELIGT HENVISER TIL ORDNINGENS ARTIKEL 23 OG DERFOR MAA ANTAGES AT VAERE EN AFGOERELSE, DER INDEHOLDER EN STILTIENDE AFVISNING AF, AT BETINGELSERNE FOR AT TILKENDE YDELSER I HENHOLD TIL VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 ER OPFYLDT, MAA DEN ANSES FOR EN AFGOERELSE I DEN I ORDNINGENS ARTIKEL 19 FORUDSATTE BETYDNING, HVILKET DOG BURDE HAVE VAERET KLART UDTALT .
21 DA ANNULLATIONSPAASTANDEN IKKE KAN TAGES TIL FOELGE, ER DET UFORNOEDENT AT PAAKENDE SAGSOEGERENS OEVRIGE PAASTANDE .
22 SAGSOEGTE VIL DERFOR I DET HELE VAERE AT FRIFINDE . DET MAA DOG HERVED FREMHAEVES, AT SAAFREMT DER MAATTE BLIVE TALE OM SENERE INDTRAEDENDE SKADER, VIL SAGSOEGEREN HAVE MULIGHED FOR AT KRAEVE DEN ADMINISTRATIVE PROCEDURE GENOPTAGET AF SAGSOEGTE, OG ALTSAA AT SAGEN GENOPTAGES, OG AT DER TRAEFFES EN NY AFGOERELSE .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
23 IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69, STK . 2, FOERSTE AFSNIT, DOEMMES DEN PART, DER TABER SAGEN, TIL AT AFHOLDE SAGENS OMKOSTNINGER, HVIS DER ER NEDLAGT PAASTAND HEROM . MEN IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 70 BAERER INSTITUTIONERNE VED SOEGSMAAL ANLAGT AF FAELLESSKABERNES ANSATTE DERES EGNE OMKOSTNINGER MED FORBEHOLD AF BESTEMMELSERNE I ARTIKEL 69, STK . 3, ANDET AFSNIT . IFOELGE SIDSTNAEVNTE BESTEMMELSE KAN DOMSTOLEN PAALAEGGE ENDOG EN VINDENDE PART AT GODTGOERE DEN ANDEN PART DE UDGIFTER, SOM AF DOMSTOLEN SKOENNES FORVOLDT MODPARTEN UNOEDVENDIGT ELLER AF OND VILJE .
24 DEN SAGSOEGTE INSTITUTION HAR BEGAAET FEJL BAADE VED AT UNDLADE AT EFTERKOMME SAGSOEGERENS ANMODNING OM EN NAERMERE FORKLARING I ANLEDNING AF DEN ANFAEGTEDE AFGOERELSE OG VED IKKE AT BESVARE HANS FORMELLE KLAGE OVER DENNE AFGOERELSE, SAALEDES AT SAGSOEGEREN VAR NOEDT TIL AT ANLAEGGE SAG FOR AT UNDGAA RETSTAB .
25 DEN SAGSOEGTE INSTITUTION HAR HERVED UNOEDVENDIGT PAAFOERT SAGSOEGEREN UDGIFTER I ANLEDNING AF DEN FORELIGGENDE SAG, HVORFOR DET PAALAEGGES DEN AT AFHOLDE SAMTLIGE SAGENS OMKOSTNINGER .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( ANDEN AFDELING )
1 ) KOMMISSIONEN FRIFINDES .
2 ) KOMMISSIONEN DOEMMES TIL AT BETALE SAGENS OMKOSTNINGER .