CELEX: 62006CJ0310
Közös vámtarifa
Kombinált Nómenklatúra
Besorolás
Csont nélküli, fagyasztott és egyenletesen sózott csirkedarabok
Az 1223/2002 rendelet érvényessége

1       Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgya az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló,
2002. július 8‑i 1223/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 179., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 12. kötet, 271. o.)
érvényessége.
2       E kérelmet az F.T.S. International BV (a továbbiakban: FTS) Belastingdienst – Douane West (Nyugat-Hollandiában illetékes vámhivatal)
között a csont nélküli, fagyasztott és egyenletesen sózott csirkedarabok vámtarifa-besorolása tárgyában folyamatban lévő jogvita
keretében nyújtották be.

Jogi háttér

A nemzetközi jog
3       A harmonizált áruleíró és kódrendszert (a továbbiakban: HR) létrehozó, Brüsszelben 1983. június 14‑én kelt nemzetközi egyezményt
(a továbbiakban: HR‑ről szóló egyezmény) és annak Brüsszelben, 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvét a Közösség nevében
az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.)
hagyta jóvá.
4       A HR‑ről szóló egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése szerint minden Szerződő Fél kötelezettséget vállal arra, hogy tarifa- és
statisztikai nómenklatúrái megegyeznek a HR‑rel, minden hozzátoldás és változtatás nélkül felhasználja annak valamennyi vámtarifaszáma
és alszáma szövegét és a hozzájuk tartozó kódszámokat, és követi az említett rendszer számozási sorrendjét. Minden Szerződő
Fél kötelezettséget vállal arra is, hogy alkalmazza a HR általános értelmezési szabályait, valamint a HR áruosztályainak,
árucsoportjainak és alszámainak valamennyi megjegyzését, és nem módosítja utóbbiak hatályát.
5       A Vámegyüttműködési Tanács [jelenleg Vámigazgatások Világszervezete] (a továbbiakban: WCO), amelyet az annak létrehozásáról
szóló, 1950. december 15‑én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény létesített, a HR‑ről szóló egyezmény 8. cikkében meghatározott
feltételek szerint jóváhagyja a HR magyarázó megjegyzéseit, amelyeket az annak 6. cikkében előírt HR Bizottság fogadott el.
6       A 0207 vámtarifaszámhoz tartozó HR‑magyarázat, amelynek címe „a 0105. vtsz. alá tartozó háziszárnyasok élelmezési célra alkalmas
húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva”, a következők szerint rendelkezik:
„Ide tartozik a 0105. vtsz. alá tartozó háziszárnyasok élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen,
hűtve vagy fagyasztva.”
7       Az „Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési
célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből” című 0210 vámtarifaszámhoz tartozó HR‑magyarázat
szerint:
„Ide tartozik a vtsz. szövegében leírt módon elkészített, élelmezési célra alkalmas mindenfajta hús, vágási melléktermék és
belsőség, a sovány húsrétegeket nem tartalmazó sertés zsiradék és baromfizsiradék kiolvasztatlanul és másképp nem extrahálva
(0209 vtsz.) kivételével. […]”

A közösségi szabályozás
8       A Kombinált Nómenklatúra (továbbiakban: KN) 2003. január 1‑jétől hatályos változata a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK
tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2002. augusztus 1‑jei 1832/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 290.,
1. o.). A KN második része tartalmazza az „Élő állatok, állati eredetű termékek” című I. áruosztályt, amelynek 2. árucsoportja
a „Hús és élelmezési célra alkalmas belsőségek” címet viseli.
9       A 0207 vámtarifaszám:
„0207 A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva:
–
Gallus domesticus
fajba tartozó szárnyasokból:
[…]
0207 14 – – Darabok és vágási melléktermékek, belsőségek fagyasztva:
– – – Darabok:
0207 14 10          – – – – csont nélkül
– – – –  csonttal
[...]”
10     A 0207 vámtarifaszám az alábbi meghatározásokat alkalmazza:
„0210 Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési
célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből:
– Sertéshús
[…]
0210 20 – Szarvasmarhafélék húsa:
[…]
– Más hús, beleértve a húsból, vágási melléktermékből és belsőségből készült élelmezési célra alkalmas lisztet és őrleményt
is:
[…]
0210 99  – – Más:
– – – Hús:
0210 99 10 – – – – Lóhús, sózva, sós lében tartósítva vagy szárítva
– – – – Juhból és kecskéből
[…]
0210 99 31 – – – – Rénszarvasból
0210 99 39  – – – – Más
[…]”
11     A KN 2. árucsoportjához fűzött 7. kiegészítő megjegyzésnek a 1832/2002 rendelet által megállapított szövege szerint:
„A 0210 vtsz. alkalmazásában a »sózott, sós lében tartósított hús, vágási melléktermék és belsőség« kifejezés olyan húst,
vágási mellékterméket és belsőséget jelent, amely teljes egészében mélyen és egyenletesen át van itatva sóval, és amelynek
teljes sótartalma legalább 1,2 tömegszázalék.”
12     A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet
(HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) felhatalmazza az Európai Közösségek Bizottságát,
hogy pontosítsa a vámtarifaszámok tartalmát. E tekintetben a rendelet 9. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„Az alábbiakban meghatározott tárgyköröket érintő intézkedéseket a 10. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni:
a)      a Kombinált Nómenklatúra és a TARIC alkalmazása, különösen az alábbiak tekintetében:
–       áruk besorolása a 8. cikkben említett nómenklatúrákba,
–       magyarázó megjegyzések;
b)      a Kombinált Nómenklatúra módosítása a statisztikával vagy a kereskedelempolitikával kapcsolatos követelményekben bekövetkező
változások figyelembevétele érdekében;
[...]
d)      a Kombinált Nómenklatúra módosítása, illetve a vámtételek kiigazítása a Tanács vagy a Bizottság által elfogadott határozatokkal
összhangban;
e)      a Kombinált Nómenklatúra olyan módosítása, amelyek célja a Kombinált Nómenklatúra kiigazítása a technológia vagy a kereskedelem
fejlődésének figyelembevételével, illetve amelyek a szövegek egységesítését vagy pontosítását szolgálják;
[…]”
13     A 2658/87 rendelet 9. cikke képezi az 1223/2002 rendelet alapját, amely előírja, hogy az alábbi árukat a KN 0207 vámtarifaszáma
alá kell besorolni:
Árumegnevezés
KN‑kód szerinti besorolás
Indokolás
(1)
(2)
(3)
Csirkedarabok csont nélkül, fagyasztva, és valamennyi része [helyesen: egyenletesen] sózva. A sótartalmuk 1,2–1,9 tömegszázalék.
A termék mélyfagyasztott, és azt –18 ºC alatti hőmérsékleten kell tárolni annak biztosítása érdekében, hogy legalább egy évig
eltartható legyen.
0207 14 10
A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános szabályának rendelkezései, valamint a 0207, a 0207 14 és a 0207 14 10
KN‑kód megfogalmazása határozza meg. A termék a hosszú távú eltarthatóság érdekében mélyfagyasztott csirkehús. A hozzáadott
só nem változtatja meg a termék jellegét, ezért mint fagyasztott hús a 0207 vámtarifaszám alá tartozik.”
14     A vám- és statisztikai nómenklatúráról és a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87 tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról
szóló, 2003. október 23‑i 1871/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 275., 5. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 13. kötet,
493. o.) az alábbi szöveggel váltotta fel a KN I. áruosztályának 2. árucsoportjához fűzött 7. kiegészítő megjegyzést:
„A 0210 vámtarifaszám céljára a »hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék, belsőség sózva, sós lében« olyan húst
és élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméket, belsőséget jelent, amelynek minden részét mélyen és egyenletesen átitatták
sóval, és teljes sótartalma legalább 1,2 tömegszázalék, feltéve, ha ez a hosszú távú tartósítást biztosító sózás.”
15     A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) vitarendezési szerve 2005. szeptember 27‑én úgy ítélte meg, hogy a csont nélküli, fagyasztott,
1,2 és 3% közötti sótartalmú csirkedarabokat a KN 0210 vámtarifaszáma alá kell besorolni. Ezen ajánlás eredményeként a Bizottság
elfogadta a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87 rendelet I. mellékletének
módosításáról szóló, 2006. június 27‑i 949/2006/EK rendeletet (HL L 174., 3. o.). A kihirdetésének napján hatályba lépett
949/2006 rendelet hatályon kívül helyezte az 1223/2002 rendeletet és a KN I. áruosztályának 2. árucsoportjához fűzött 7. kiegészítő
megjegyzést az alábbi rendelkezésekkel váltotta fel:
„A 0210 11–0210 93 alszám alkalmazásában a »hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék, belsőség sózva, sós lében
tartósítva« olyan húst és élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméket, belsőséget jelent, amelynek minden részét mélyen
és egyenletesen átitatták sóval, és teljes sótartalma legalább 1,2 tömegszázalék, feltéve hogy a hosszú távú tartósítást a
sózás biztosítja. A 0210 99 alszám alkalmazásában a »hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék, belsőség, sózva,
sós lében tartósítva« olyan húst és élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméket, belsőséget jelent, amelynek minden részét
mélyen és egyenletesen átitatták sóval, és teljes sótartalma legalább 1,2 tömegszázalék.”

Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
16     Az FTS 2003. augusztus 5. és 11. között brazil eredetű csont nélküli, fagyasztott, és 1,4–2,9 tömegszázalékos sótartalmú csirkedarabokat
importált Hollandiába.
17     A holland vámhatóságok az 1223/2002 rendelet alapján ezen árukat a 0207 14 10 vámtarifaszám alá sorolták be. A Belastingdienst
– Douane West elutasította az FTS panaszát, amely szerint a fent említett áruk a 0210 99 39 vámtarifaszám alá tartoznak. Az
FTS ezért keresettel fordult e határozat ellen a Gerechtshof te Amsterdam vámtanácsához.
18     Mivel a Gerechtshof te Amsterdam úgy ítélte meg, hogy az alapeljárás tényállásának megvalósulása idején hatályos 1223/2002
rendelettel nem egyeztethető össze az 1832/2002 rendeletben kiadott, a KN második része I. áruosztálya 2. árucsoportjához
fűzött 7. kiegészítő megjegyzés az akkor hatályban lévő formájában, úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes
döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Érvényes‑e az […] 1223/2002 […] rendelet?”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
19     Az FTS állítása szerint az 1223/2002 rendelet érvénytelen, és fenntartja különösen, hogy az nem egyeztethető össze a KN második
része I. áruosztályának 2. árucsoportjához fűzött 7. kiegészítő megjegyzéssel, illetve a Harmonizált Rendszer 0207 és a 0210
vámtarifaszámának magyarázatával, amely szerint a sózásnak alávetett húsok a 0210 vámtarifaszám alá tartoznak, amint azt a
WTO vitarendezési szerve megítélte.
20     A holland és az olasz kormány, illetve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az 1223/2002 rendelet érvényes. Lényegében azzal érvelnek,
hogy a KN 0207 vámtarifaszáma az olyan csont nélküli, fagyasztott csirkedarabokra vonatkozik, amelyeknek minden részét mélyen
és egyenletesen átitatták sóval, és teljes sótartalmuk 1,2–1,9 tömegszázalék. A Bizottság hozzátette, hogy az 1223/2002 rendeletnek
a WTO szabályaival való összeegyeztethetetlensége nincs hatással a rendelet érvényességére a közösségi jog tekintetében, amennyiben
ezen szabályok nem rendelkeznek közvetlen hatállyal, e tekintetben utalva a C‑149/96. sz., Portugália kontra Tanács ügyben
1999. november 23‑án hozott ítéletre (EBHT 1999., I‑8395. o.) és a C‑377/02. sz. Van Parys‑ügyben 2005. március 1‑jén hozott
ítéletre (EBHT 2005., I‑1465. o.).
21     Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy a Tanács a tagállamok vámszakértőivel együttműködve széles mérlegelési jogkört biztosít
a Bizottság számára arra vonatkozóan, hogy pontosítsa a vámtarifaszámoknak az egyes áruk besorolása során figyelembe veendő
tartalmát. Azonban a 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b), d) és e) pontja szerinti intézkedések elfogadására
irányuló hatásköre alapján a Bizottság nem jogosult arra, hogy módosítsa az egyezmény által létrehozott HR alapján megállapított
vámtarifaszámok tartalmát, amely egyezmény 3. cikke szerint a Közösség kötelezettséget vállalt arra, hogy nem módosítja annak
hatályát (a C‑267/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 1995. december 14‑én hozott ítélet [EBHT 1995., I‑4845. o.]
19. és 20. pontja, valamint a C‑15/05. sz., Kawasaki Motors Europe ügyben 2006. április 27‑én hozott ítélet [EBHT 2005., I‑3657. o.]
35. pontja).
22     Meg kell ezért vizsgálni, hogy a Bizottság az 1223/2002 rendelet elfogadásával módosította‑e KN 0210 vámtarifaszámát, ezzel
átlépve a 2658/87 rendelet által ráruházott hatáskör korlátait.
23     A KN második része I. áruosztályának 2. árucsoportjához fűzött 7. kiegészítő megjegyzés az alapeljárás tényállásának megvalósulása
idején hatályos változatában arra korlátozódik, hogy „[a] 0210 vtsz. alkalmazásában a »sózott, sós lében tartósított hús,
vágási melléktermék és belsőség« kifejezés olyan húst, vágási mellékterméket és belsőséget jelent, amely teljes egészében
mélyen és egyenletesen át van itatva sóval, és amelynek teljes sótartalma legalább 1,2 tömegszázalék”. E rendelkezésnek megfelelően
a sóval teljes egészében mélyen és egyenletesen átitatott és legalább 1,2 tömegszázalék teljes sótartalommal rendelkező, csont
nélküli és fagyasztott csirkedarabok a 0210 vámtarifaszám alá tartoztak.
24     Azonban az 1,2‑1,9 tömegszázalék közötti sótartalommal rendelkező árukat a 0207 14 10 vámtarifaalszám alá sorolva az 1223/2002
rendelet azzal a következménnyel jár, hogy az 1,9% fölé emeli a 0210 vámtarifaszám által érintett áru sótartalmának küszöbét
oly módon, hogy az 1,2 és 1,9 tömegszázalék közötti sótartalommal rendelkező termékeket, amelyek eddig az utóbbi vámtarifaszám
alá tartoztak, kizárta a 0207 14 10 vámtarifaszám alól, a vámterhek ebből eredő megemelésével.
25     Azzal, hogy ezáltal a 0207 14 10 vámtarifaalszám alá sorolja be a 1,2‑1,9 tömegszázalék közötti sótartalommal rendelkező csirkehúst,
a Bizottság korlátozta 0210 vámtarifaszám alkalmazási körét, és így túllépte a 2658/87 rendelet 9. cikke által ráruházott
hatáskört. Ennek következtében az 1223/2002 rendeletet érvénytelennek kell nyilvánítani.
26     A kérdést előterjesztő bíróság számára a jogvita eldöntésének lehetővé tétele szempontjából hasznos válasz érdekében meg kell
vizsgálni az alapeljárásban érintett áru besorolását.
27     Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának
meghatározó feltételeit általában azok objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN‑vámtarifaszám
és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (a C‑396/02. sz. DFDS‑ügyben 2004. szeptember 16‑án hozott
ítélet [EBHT 2004., I‑8439. o.] 27. pontja és a C‑495/03. sz., Intermodal Transports ügyben 2005. szeptember 15‑én hozott
ítélet [EBHT 2005., I‑8151. o.] 47. pontja).
28     A KN értelmezésére vonatkozó 1. általános szabályból következik, hogy jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban
szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó megjegyzések alapján,
valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – az egyéb általános értelmezési szabályok alapján
kell meghatározni. A KN értelmezésére vonatkozó 3. általános szabály a) pontja értelmében, amely pontosan azon esetre vonatkozik,
ha az áru látszólag több vámtarifaszám alá sorolható be, „[azt] a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza
meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak”.
29     A 0207 vámtarifaszám alá tartozik „a 0105. vtsz. alá tartozó háziszárnyasok élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke
és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva”. Sem e rendelkezés szövege, sem annak szerkezete nem írja elő de nem is zárja
ki annak alkalmazását a sózott húsokra.
30     Ezzel szemben a 0210 vámtarifaszám alá tartozik az „élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva,
sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy
belsőségből”. Ezen áruk tekintetében a KN I. áruosztályának 2. árucsoportjához fűzött 7. kiegészítő megjegyzés az 1832/2002
rendelet által bevezetett változatában úgy rendelkezik, hogy annak teljes sótartalma legalább 1,2 tömegszázalék, és többek
között, hogy „minden részét mélyen és egyenletesen átitatták sóval”.
31     Ezért az alapeljárás tényállásának megvalósulása idején a csont nélküli, fagyasztott és egyenletesen sózott csirkedarabok,
amelyek teljes egészében mélyen és egyenletesen át vannak itatva sóval, és teljes sótartalmuk legalább 1,2 tömegszázalék,
a KN 0210 99 39 vámtarifaalszáma alá tartoznak.
32     A Bizottság úgy véli azonban, hogy a 0210 vámtarifaszám az olyan húsokra van fenntartva, amelyeket tartósítási céllal itattak
át sóval. Ezzel szemben, amennyiben a tartósítást a fagyasztás biztosítja, az ilyen hús a 0207 vámtarifaszám alá tartozik,
függetlenül annak esetleges sózásától. A Bizottság e tekintetben a 175/82. sz. Dinter‑ügyben 1983. március 17‑én hozott ítéletre
(EBHT 1983., 969. o.) és a C‑33/92. sz. Gausepohl‑Fleisch‑ügyben 1993. május 27‑én hozott ítéletre (EBHT 1993., I‑3047. o.)
hivatkozik.
33     Ezen érvelésnek nem lehet helyt adni. Ugyanis elegendő megállapítani, hogy az alapeljárás tényállásának megvalósulása idején
a KN egyetlen alkalmazandó rendelkezése sem írta elő kifejezetten, hogy a 0210 vámtarifaszám alá történő besorolás annak ismeretétől
függ, hogy a sózás a hús hosszú távú tartósításának biztosítására irányult. Ami a fent hivatkozott Dinder‑ügyben és Gausepohl‑Fleisch‑ügyben
hozott ítéletek relevanciáját illeti, érdemes megjegyezni, hogy az ítéleteket az alapeljárásétól eltérő körülmények között
hozták, amennyiben akkor még nem került elfogadásra semmilyen, a KN I. áruosztályának 2. árucsoportjához fűzött 7. kiegészítő
megjegyzéssel egyenértékű rendelkezés a „sózott” kifejezésnek a 0210 vámtarifaszám alkalmazásában történő pontosítására (lásd
hasonlóképpen a C‑233/88. sz. Van de Kolk‑ügyben hozott ítélet [EBHT 1990., I‑265. o.] 14. és 15. pontját).
34     A kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy a fenti megjelölések alapján besorolja az alapeljárásban érintett árut.
35     Ezért azt a választ kell adni a kérdést előterjesztő bíróság részére, hogy az 1223/2002 rendelet érvénytelen.

A költségekről
36     Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás
egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:
Az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2002. július 8‑i 1223/2002/EK bizottsági rendelet
érvénytelen.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: holland.