CELEX: 62006FJ0026
Civildienesta lietas
Vienlīdzīga attieksme

Prasība, kas iesniegta saskaņā ar EKL 236. pantu un EAEKL 152. pantu un ar ko
Bertolete
un astoņi citi Komisijas līgumdarbinieki lūdz atcelt iestādes, kura ir pilnvarota noslēgt darba līgumus, lēmumus, ar kuriem
ir noteikta viņu klasifikācija un atalgojums atbilstoši līgumdarbinieku līgumiem, kas parakstīti 2005. gada aprīlī un stājās
spēkā tā paša gada 1. maijā, kā arī atcelt minētās iestādes 2005. gada 21. novembra lēmumus, ar kuriem ir noraidītas sūdzības,
ko prasītāji iesnieguši par pirmajiem minētajiem lēmumiem
Nolēmums
Atcelt lēmumus, ar kuriem Komisija noteikusi prasītāju atalgojumu saskaņā ar 2005. gada aprīlī parakstītajiem līgumdarbinieku
līgumiem. Prasību pārējā daļā noraidīt. Komisija sedz savus tiesāšanās izdevumus pati un atlīdzina pusi no prasītāju tiesāšanās
izdevumiem. Prasītāji sedz pusi no saviem tiesāšanās izdevumiem.
Kopsavilkums
1.
Ierēdņi – Līgumdarbinieki – Klasificēšana
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 80. panta 2. punkts un 82. panta 2. punkts)
2.
Ierēdņi – Līgumdarbinieki – Atalgojums
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkts)
3.
Ierēdņi – Līgumdarbinieki – Atalgojums
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkts)
1.
Saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 82. panta 2. punktu minimālie nosacījumi izglītībai un profesionālajai
pieredzei, kas izvirzīti līgumdarbinieka pieņemšanai darbā II un III funkciju grupā, ir vienādi: attiecīgai personai ir jābūt
diplomam, kas apliecina pēcvidusskolas izglītības līmeni vai tāda līmeņa vidējo izglītību, kas ļauj iegūt pēcvidusskolas izglītību,
un – pēdējā gadījumā – attiecīgai vismaz triju gadu profesionālai pieredzei, vai arī, ja dienesta intereses to attaisno, līdzvērtīga
līmeņa arodizglītībai vai profesionālai pieredzei.
Precizējumi, kas šajā sakarā ir sniegti Vispārīgo īstenošanas noteikumu attiecībā uz Komisijas līgumdarbinieku pieņemšanas
darbā un nodarbināšanas kārtību 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, nevar atspēkot šo konstatējumu, it īpaši saistībā
ar nosacījumu pamatot, ka ir iegūta vidējā izglītība, kuru apliecina diploms, kas ļauj iegūt pēcvidusskolas izglītību. Šis
pēdējais minētais diploms, ja tā īpašnieks var atsaukties uz attiecīgu vismaz triju gadu profesionālo pieredzi, faktiski dod
iespēju strādāt gan amatā, kas ietilpst II funkciju grupā, gan amatā, kas ietilpst III funkciju grupā.
Šajos apstākļos tas vien, ka attiecīgie darbinieki var atsaukties uz diplomu, kas ļauj iegūt pēcvidusskolas izglītību, nevar
būt pamats viņu pieņemšanai darbā drīzāk III funkciju grupā, nevis II funkciju grupā.
Turklāt Komisija ir pieņēmusi Vispārīgos īstenošanas noteikumus par pārejas pasākumiem, kas ir piemērojami Briseles mazbērnu
novietnēs un bērnudārzos strādājošajiem Briseles Infrastruktūras biroja darbiniekiem, lai reglamentētu tās rīcības brīvību,
piemērojot Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 80. panta 2. punktu, kurā ir noteikti dažādu funkciju grupu uzdevumi.
No minēto vispārīgo īstenošanas noteikumu 1. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkta skaidri izriet, ka personas, kuras tiek
nodarbinātas kā bērnu aukles, ietilpst II funkciju grupā, izņemot, ja viņām ir “personāla administratīvā koordinatora atbilstoši
Beļģijas tiesībām” statuss, jo tad viņas ietilpst III funkciju grupā.
(skat. 38.–41. punktu)
2.
No Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkta formulējuma skaidri izriet, ka piemaksas atalgojumam
maksāšana gadījumā, ja darbinieks, ar kuru iepriekš iestāde bija noslēgusi darba līgumu atbilstoši valsts tiesībām, tiek pieņemts
darbā kā līgumdarbinieks, kā rezultātā samazinās viņa atalgojums salīdzinājumā ar atalgojumu, ko viņš saņēma iepriekšējā statusā,
ir vienīgi iestādes izvēle. Turklāt minētais 2. panta 2. punkts piešķir iestādei plašu rīcības brīvību, nosakot piemaksas
summu, jo tai ir jāņem vērā atšķirības starp valsts tiesībām, kas ir piemērojamas nodokļu, sociālā nodrošinājuma un pensiju
jautājumos, un līgumdarbiniekam piemērojamiem noteikumiem.
Komisija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punktu ir īstenojusi, pieņemot Vispārīgo īstenošanas
noteikumu par pārejas pasākumiem, kas ir piemērojami Briseles mazbērnu novietnēs un bērnudārzos strādājošajiem Briseles Infrastruktūras
biroja darbiniekiem, 7. un 8. pantu, kā arī šo vispārīgo īstenošanas noteikumu I–III pielikumu. Saskaņā ar šiem pēdējiem noteikumiem
tā faktiski ir uzņēmusies noteiktām līgumdarbinieku kategorijām izmaksāt piemaksu atbilstoši šajos noteikumos paredzētajai
kārtībai. Šī pēdējā Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkta īstenošanas kārtība tomēr nedrīkst
pārkāpt civildienestu regulējošas tiesību normas ar augstāku juridisko spēku.
(skat. 80., 81. un 83. punktu)
3.
Lai noskaidrotu, vai ģimenes pabalstu iekļaušana, nosakot neto atalgojumu, no vienas puses, līgumdarbiniekam un, no otras
puses, darbiniekam, kura darba attiecībām ir piemērojamas valsts tiesības, var būt nelabvēlīga līgumdarbiniekiem, kuru apgādībā
Vispārīgo īstenošanas noteikumu par pārejas pasākumiem, kas ir piemērojami Briseles mazbērnu novietnēs un bērnudārzos strādājošajiem
Briseles Infrastruktūras biroja darbiniekiem, 7. un 8. pantā paredzētajos datumos bija bērni, salīdzinājumā ar tiem, kuru
apgādībā šajos pašos datumos bērnu nebija, pirmkārt, ir jākonstatē, ka šīs divas līgumdarbinieku kategorijas atrodas salīdzināmās
situācijās, ievērojot Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkta mērķi, proti, kompensēt iespējamu
atalgojuma samazinājumu, kas rodas, attiecīgajai personai pārejot līgumdarbinieka statusā.
Otrkārt, ģimenes pabalstu iekļaušana, nosakot neto atalgojumu, no vienas puses, līgumdarbiniekam un, no otras puses, darbiniekam,
kura darba attiecībām ir piemērojamas valsts tiesības, tieši ietekmē piemaksas noteikšanu, salīdzinot šos neto atalgojumus
saskaņā ar kārtību, kas paredzēta iepriekš minēto vispārīgo īstenošanas noteikumu I pielikumā. Gadījumā, ja Kopienu ģimenes
pabalstu summa, kas iekļauta pirmajā no salīdzināmajiem gadījumiem, būtu lielāka nekā saskaņā ar dienesta dalībvalsts tiesību
aktiem saņemtā pabalstu summa, kas ir iekļauta otrajā no salīdzināmajiem gadījumiem, atalgojuma piemaksa, kas tiek izmaksāta
tiem, kam dienā, kad tie iegūst līgumdarbinieka statusu, jau ir viens vai vairāki viņu apgādībā esoši bērni, tiktu atbilstoši
samazināta.
No tā izriet, ka ģimenes pabalstu iekļaušana, nosakot atalgojumu, var radīt atšķirīgu attieksmi no algas viedokļa atkarībā
no tā, vai Vispārīgo īstenošanas noteikumu 7. un 8. pantā norādītajos datumos attiecīgajam līgumdarbiniekam bija vai nebija
apgādājami bērni, nostādot nelabvēlīgā stāvoklī darbinieku, kura apgādībā šajos datumos bija viens vai vairāki apgādājami
bērni. Šajā sakarā apstāklis, ka ģimenes pabalsti ir atalgojuma sastāvdaļa, kas Kopienām ir jāmaksā saviem ierēdņiem vai darbiniekiem,
tomēr nevar attaisnot atšķirīgu attieksmi pret līgumdarbiniekiem, ja runa ir tikai par to, lai viņiem piešķirtu algas piemaksu,
kuras uzdevums ir kompensēt atalgojuma samazināšanu sakarā ar pāreju no valsts tiesībās paredzētās sistēmas uz Kopienu tiesībās
noteikto sistēmu.
Līdz ar to, tā kā nav nekāda objektīva pamatojuma, Vispārīgo īstenošanas noteikumu par pārejas pasākumiem, kas piemērojami
Briseles mazbērnu novietnēs un bērnudārzos strādājošajiem Briseles Infrastruktūras biroja darbiniekiem, I pielikuma A un B punktā,
uz kuriem ir norāde šo pašu vispārīgo īstenošanas noteikumu 7. pantā, ir pārkāpts vispārējais vienlīdzīgas attieksmes princips.
(skat. 84.–89. punktu)