CELEX: 62004CJ0331
Viešasis paslaugų pirkimas
Direktyvos 92/50/EEB ir 93/38/EEB
Sutarties skyrimo kriterijai
Ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas
Pirkimo dokumentuose nustatytų sutarties skyrimo kriterijų laikymasis
Pirkimo dokumentuose nustatyto sutarties skyrimo vieno iš kriterijų subkriterijų nustatymas
Sprendimas dėl taškų paskirstymo
Vienodo požiūrio į pasiūlymus pateikusius asmenis principas ir skaidrumo principas

1       Prašymas priimti prejudicinį sprendimą yra susijęs su 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų
pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 209, p. 1) 36 straipsnio ir 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 93/38/EEB
dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos
derinimo (OL L 199, p. 84) 34 straipsnio išaiškinimu.
2       Šis prašymas pateiktas nagrinėjant ginčą, kilusį tarp
ATI EAC Srl e Viaggi di Maio Snc
ir šių dviejų bendrovių bei
ACTV Venezia SpA
(toliau –
ACTV
), Venecijos provincijos (
Provincia di Venezia
) ir Venecijos komunos (
Comune di Venezia
) dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarties dėl asmenų vežimo skyrimo.

Teisinis pagrindas
3       Direktyvos 92/50 36 straipsnyje, pavadintame „Sutarčių skyrimo kriterijai“, nustatyta:
„1.      <…> kriterijai, kuriais perkančioji organizacija grindžia sutarčių skyrimą, gali būti šie:
a)      kai sutartis skiriama ekonomiškai naudingiausiam pasiūlymui, įvairūs su sutartimi susiję kriterijai: pavyzdžiui, kokybė, techniniai
pranašumai, estetinės ir funkcinės charakteristikos, aptarnavimas po pardavimo ir techninė pagalba, atlikimo data, atlikimo
laikotarpis arba baigimo laikas, kaina; (Pataisytas vertimas) arba
b)      <…>
2.      Kai sutartis skiriama ekonomiškai naudingiausiam pasiūlymui, perkančioji organizacija specifikacijose arba skelbime apie pirkimą
privalo informuoti apie skyrimo kriterijus, kuriais ji ketina vadovautis, jei tai įmanoma, mažėjančios svarbos tvarka.“
4       Direktyvos 93/38 34 straipsnyje nustatyta:
„1.      <…> kriterijai, kuriais remiantis perkančiosios organizacijos sudaro sutartis, yra:
a)      kai sutartis skiriama ekonomiškai naudingiausiam pasiūlymui, įvairūs su sutartimi susiję kriterijai, pavyzdžiui: pristatymo
arba įvykdymo data, einamosios išlaidos, pelningumas, kokybė, estetinės ir funkcinės charakteristikos, techninis privalumas,
po pardavimo teikiamos paslaugos ir techninė pagalba, įsipareigojimai, susiję su atsarginėmis dalimis, tiekimų saugumas ir
kaina; arba
b)      <…>
2.      Šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytu atveju perkančiosios organizacijos turi specifikacijose arba skelbime apie pirkimą
nustatyti visus kriterijus, kuriuos jie numato taikyti sutarties skyrimui, išdėstant juos, jei yra įmanoma, jų mažėjančios
svarbos tvarka.“ (Pataisytas vertimas)

Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
5       2002 m. balandžio 6 d.
Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje ACTV
paskelbė pranešimą apie konkursą dėl keleivių vežimo paslaugų, sudarytą iš trijų pirkimo dalių. Pagrindinėje byloje nagrinėjama
pirkimo dalis Nr. 1, susijusi su Mestre miesto aptarnavimu nuo 2002 m. birželio 6 d. iki 2003 m. gruodžio 31 dienos.
6       Šio pranešimo apie konkursą dalyje, pavadintoje „Sutarčių skyrimo kriterijai“, buvo nurodyta, kad
ACTV
nusprendė skirti sutartį ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiam asmeniui.
7       Ieškovės pagrindinėje byloje paprašė leisti dalyvauti pirkimo procedūroje. 2002 m. gegužės 7 d. raštu
ACTV
jas pakvietė pateikti pasiūlymą dėl pirkimo dalies Nr. 1. Dalyvavimo konkurse sąlygose (
disciplinare di gara,
toliau – specifikacijose), kurios buvo pridėtos prie šio kvietimo, buvo numatyti toliau nurodomi keturi sutarties skyrimo
kriterijai, kuriais remiantis turėjo būti nustatytas ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas:
„1.      Paslaugų, nurodytų specifikacijų A, B ir C prieduose, kaina už kilometrą:
–       daugiausia 60 taškų skiriama remiantis santykiu <…>
2.      Kaina už paslaugų, papildančių nurodytąsias specifikacijų A, B ir C prieduose, kilometrą:
–       daugiausia 10 taškų skiriama remiantis santykiu <…>
3.      Paslaugos vykdymo organizavimo būdai ir paramos struktūros, kaip nustatyta specifikacijų dokumento Nr. 6 3.10 punkte:
–       daugiausia 25 taškus
ACTV
skiria savo nuožiūra.
4.      Atitikties sertifikato turėjimas <…>: 5 taškai.“
8       Kiek tai susiję su trečiu iš keturių sutarties skyrimo kriterijų, specifikacijoje Nr. 6 3.10 punkte nustatyta, kad pasiūlyme
turi būti pateikta ataskaita, aprašanti organizaciją ir logistines bei paramos struktūras, kurios sutarties skyrimo atveju
bus naudojamos administruojant sutarties dalyku esančias paslaugas; ši ataskaita privalomai turi apimti bent šiuos rodiklius
apie:
–       „garažus ir (arba) autobusų, kuriais įmonė disponuoja arba yra jų savininkė Venecijos provincijos (
Provincia di Venezia
) teritorijoje, stovėjimo teritorijas <…>,
–       užtikrinamos paslaugos kontrolės būdus ir šią kontrolę atlikti paskirtų asmenų skaičių,
–       autobusų vairuotojų skaičių ir turimų vairuotojų pažymėjimų tipus,
–       pastatų, išskyrus garažus, kuriais bendrovė disponuoja arba yra jų savininkė Venecijos provincijos (
Provincia di Venezia
) teritorijoje, skaičių <…>,
–       asmenų, priskirtų organizuoti vairuotojų kaitą, skaičių“.
9       2002 m. gegužės 29 d., t. y. pasibaigus pasiūlymų pateikimo terminui ir prieš atplėšdama vokus (su pasiūlymais), viešųjų pirkimų
komisija, jau turėdama sąrašą su jame nurodytais trijų įmonių, pateikusių pasiūlymus dėl pagrindinėje byloje nagrinėjamos
pirkimo dalies, pavadinimais, savo protokole Nr. 1 už šį trečiąjį kriterijų galimus paskirti 25 taškus išdalijo, juos paskirstydama
penkiems subkriterijams, atitinkantiems kiekvieną rodiklį, kuris turi būti nurodytas ataskaitoje, pridėtoje prie pasiūlymus
pateikusių asmenų pasiūlymo. Taškų skaičius, kuris gali būti suteiktas už kiekvieną subkriterijų, buvo paskirstytas taip:
8, 7 ir 6 taškai už atitinkamai pirmą, antrą ir trečią subkriterijus bei po 2 taškus už penktą ir šeštą subkriterijus.
10     2002 m. gegužės 30 d., atmetusi vieną iš trijų pateiktų pasiūlymų, viešųjų pirkimų komisija pradėjo vertinti pasiūlymus, kuriuos
pateikė ieškovės pagrindinėje byloje ir
ATI La Linea SpA CSSA
(toliau –
La Linea
). Ši bendrovė laimėjo konkursą surinkusi 86,53 taško, nes ieškovės pagrindinėje byloje surinko 83,50 taško.
11     Manydamos, kad
La Linea
galėjo laimėti konkursą tik dėl vėlesnio vertinimo taškų, kurie galėjo būti suteikti už trečiąjį kriterijų, skaičiaus, ieškovės
pagrindinėje byloje
Tribunale amministrativo regionale
užginčijo viešųjų pirkimų komisijos priimtas priemones ir sprendimus remdamosi, be kita ko, pagrindais dėl Direktyvos 92/50
36 straipsnio 2 dalies pažeidimo.
12
Tribunale admministrativo regionale
atmetė taip pareikštą ieškinį, būtent konstatuodamas, kad sutarčių skyrimo kriterijai ir elementai, į kuriuos reikia atsižvelgti
siekiant sudaryti nagrinėjamą sutartį šioje pagrindinėje byloje, buvo nurodyti specifikacijose.
13     Ieškovės pagrindinėje byloje pateikė apeliacinį skundą dėl šio sprendimo
Consiglio di Stato
, kuris nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.      Ar šios nuostatos (Direktyvos 92/50 36 straipsnis ir Direktyvos 93/38 34 straipsnis) gali būti aiškinamos lanksčiai, kaip
leidžiančios perkančiajai organizacijai, kai sutartis skiriama ekonomiškai naudingiausiam pasiūlymui, skelbime apie pirkimą
arba specifikacijose nustatyti bendro pobūdžio kriterijus, paliekant teisę viešųjų pirkimų komisijai prireikus sukonkretinti
ir (arba) papildyti šiuos kriterijus, su sąlyga, kad ji tai daro prieš atplėšdama vokus su pasiūlymais ir nekeisdama iš anksto
pranešime apie konkursą nustatytų kriterijų, arba, atvirkščiai, ar ši norma turi būti aiškinama griežtai, t. y. kaip įpareigojanti
perkančiąją organizaciją išsamiai nustatyti sutarties skyrimo kriterijus skelbime apie pirkimą arba specifikacijose, prieš
iš anksto kvalifikuojant arba pateikiant kvietimą, be galimybės viešųjų pirkimų komisijai vėliau įsikišti, nesvarbu kaip,
siekiant sukonkretinti ir (arba) papildyti šiuos kriterijus arba nustatyti sudėtines skiltis ar dalines pastabas, nes bet
koks rodiklis, susijęs su sutarties skyrimo kriterijais, dėl skaidrumo priežasčių turi būti nurodytas skelbime apie pirkimą
arba specifikacijose?
Galiausiai, ar reikia vertinti kaip suderinamą su Bendrijos teise aiškinimą, kurio įprastai
Consiglio di Stato
laikosi praktikoje ir kuriuo remiantis prieš atplėšiant vokus su pasiūlymais viešųjų pirkimų komisijai suteikiama teisė įsikišti
siekiant papildyti kriterijus?
2.      Ar normos lankstaus aiškinimo, pateisinamo fraze „jei tai įmanoma“, atveju perkančioji organizacija gali parengti specifikacijas,
kurios kaip sutarties skyrimo kriterijų (šioje pagrindinėje byloje organizavimo ir paramos būdai) – visumos kompleksinių vertinimo
elementų, dėl kurių pranešimas apie konkursą yra iki galo neapibrėžtas, nes jame konkrečiai nieko nenumatyta dėl vertinimo,
atžvilgiu – numato, jog taškai skiriami perkančiosios organizacijos nuožiūra, arba, ar aptariama norma bet kuriuo atveju reikalauja,
kad kriterijai būtų suformuluoti kaip iš esmės privalomi, o tai nesuderinama su tuo, jog pranešime apie konkursą nėra nustatytas
šių kriterijų įvertinimas, ir, jei minėta priemonė yra teisėta atsižvelgiant į tariamą nagrinėjamos normos lankstumą ir pareigos
įvertinti visus elementus nebuvimą, ar viešųjų pirkimų komisija turi teisę įsikišti, kuri aiškiai nėra nustatyta pranešime
apie konkursą, siekdama papildyti arba sukonkretinti kriterijus (paprasčiausiai priskiriant savarankišką ir konkrečią svarbą
visiems atskiriems elementams, kuriuos pranešime apie konkursą buvo numatyta įvertinti nustatytais daugiausia 25 taškais),
ar, atvirkščiai, reikia taikyti specifikacijas pažodžiui, skiriant taškus pagal bendrą skirtingų ir kompleksinių elementų,
į kuriuos atsižvelgia
lex specialis
, vertinimą?
3.      Ar bet kuriuo atveju galima, atsižvelgiant į šią nuostatą ir nepaisant pranešimo apie konkursą formuluotės, bendrai pripažinti
perkančiajai organizacijai, atsakingai už pasiūlymų vertinimą sutarties skyrimo ekonomiškai naudingiausiam pasiūlymui procedūroje,
teisę – atsižvelgiant tik į elementų, kuriuos reikia vertinti, kompleksiškumą – apriboti savo pačios veiksmus bendrai, iš
anksto nurodant pranešime apie konkursą nustatytų kriterijų taikymo vertes, ir ar ši teisė gali būti įgyvendinama nustatant
– be abejo, visuomet prieš atplėšiant vokus su pasiūlymais – sudėtines skiltis, dalinį įvertinimą, arba paprasčiausiai nustatant
konkretesnius kriterijus siekiant taikyti skelbime apie pirkimą arba specifikacijose arba nurodytus bendruosius kriterijus?“

Dėl prašymo atnaujinti žodinę proceso dalį
14     2005 m. rugsėjo 19 d. Teisingumo Teismo kanceliarijoje pateiktu atskiru dokumentu
ACTV
paprašė Teisingumo Teismo atnaujinti žodinę proceso dalį pagal Procedūros reglamento 61 straipsnį.
15     Grįsdama savo prašymą
ACTV
iš esmės teigia, kad generalinis advokatas išvadoje neatsakė į prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo pagrindinius
klausimus. Dėl šios priežasties ir siekdama, kad atsižvelgiant į pagrindinės bylos specifiškumą prejudiciniai klausimai būtų
gerai suprasti, ji nori pateikti naujas pastabas.
16     Šiuo požiūriu primintina, kad pagal Procedūros reglamento 61 straipsnį, išklausęs generalinį advokatą, Teisingumo Teismas
gali savo iniciatyva arba generalinio advokato ar šalių pasiūlymu priimti nutartį dėl žodinės proceso dalies atnaujinimo,
jeigu jis mano, kad pateikta informacija nepakankamai aiški, arba byla turi būti sprendžiama remiantis argumentu, dėl kurio
šalys nesiginčijo (žr. 2000 m. vasario 4 d. Nutarties
Emesa Sugar
, C‑17/98, Rink. p. I‑665, 18 punktą ir 2004 m. kovo 30 d. Sprendimo
Alabaster
, C‑147/02, Rink. p. I‑3101, 35 punktą).
17     Šioje byloje, išklausęs generalinį advokatą, Teisingumo Teismas mano, kad jam pateikta visa informacija, būtina atsakyti į
pateiktus klausimus, ir kad dėl jos Teisme vyko teisminiai ginčai. Todėl prašymą atnaujinti žodinę proceso dalį reikia atmesti.

Dėl prejudicinių klausimų
18     Visų pirma pažymėtina, kaip tai jau padarė prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, kad pagrindinėje byloje
nagrinėjamu sprendimu viešųjų pirkimų komisija paprasčiausiai nustatė būdą, kuriuo remiantis trečiam sutarties skyrimo kriterijui
numatyti 25 taškai turėjo būti paskirstyti specifikacijose nurodytiems penkiems subkriterijams.
19     Šiomis aplinkybėmis prejudicinius klausimus reikia suprasti kaip susijusius iš esmės su klausimu, ar Direktyvos 92/50 36 straipsnis
ir Direktyvos 93/38 34 straipsnis turi būti aiškinami taip, kad Bendrijos teisė draudžia viešųjų pirkimų komisijai suteikti
konkrečią svarbą iš anksto nustatytiems sutarties skyrimo kriterijų subkriterijams paskirstant jiems taškus, kuriuos perkančioji
organizacija numatė šiam kriterijui rengdama specifikacijas.
20     Visų pirma pažymėtina, kaip tai teisingai pažymėjo Austrijos vyriausybė, kad Direktyvos 92/50 36 straipsnio ir Direktyvos 93/38
34 straipsnio nuostatos negali būti taikomos kartu toms pačioms faktinėms aplinkybėms. Tačiau prejudiciniuose klausimuose
nurodytos nuostatos formuluojamos iš esmės taip pat ir turi būti aiškinamos vienodai (žr. 2002 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo
Concordia Bus Finland
, C‑513/99, Rink. p. I‑7213, 91 punktą). Todėl Teisingumo Teismas gali pateikti naudingą atsakymą į taip performuluotą klausimą,
nesant reikalo pasisakyti, ar šios dvi direktyvos taikytinos pagrindinėje byloje.
21     Be to, primintina, kad perkančiosios organizacijos apibrėžti sutarties skyrimo kriterijai turi būti susiję su sutarties dalyku,
neturi suteikti neribotos diskrecijos perkančiajai organizacijai, turi būti aiškiai nurodyti specifikacijose arba skelbime
apie pirkimą ir nepažeisti būtent pagrindinių vienodo požiūrio, nediskriminacijos ir skaidrumo principų (šiuo klausimu žr.
minėto sprendimo
Concordia Bus Finland
64 punktą).
22     Šios bylos aplinkybėmis visų pirma svarbu pažymėti, kad pareiga laikytis vienodo požiūrio principo atitinka direktyvų viešųjų
pirkimų srityje esmę (žr. minėto sprendimo
Concordia Bus Finland
81 punktą) ir kad pasiūlymus pateikę asmenys turi būti vertinami vienodai tiek jiems rengiant savo pasiūlymus, tiek juos
vertinant (žr. 2001 m. spalio 18 d. Sprendimo
SIAC Construction
, C‑19/00, Rink. p. I‑7725, 34 punktą).
23     Be to, primintina, kad atsižvelgiant į Direktyvos 92/50 36 straipsnį ir Direktyvos 93/38 34 straipsnį, visi nustatyti kriterijai
turi būti aiškiai nurodyti specifikacijose arba skelbime apie pirkimą, jeigu tai įmanoma, didėjančios svarbos tvarka, kad
konkurso dalyviai galėtų su jais susipažinti ir žinotų jų svarbą (žr. minėto sprendimo
Concordia Bus Finland
62 punktą).
24     Be to, siekiant užtikrinti vienodo požiūrio ir skaidrumo principų laikymąsi, svarbu, kad visus elementus, į kuriuos perkančiosios
organizacijos atsižvelgia nustatydamos ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, ir, jei tai įmanoma, jų santykinę svarbą galimi
pasiūlymus teiksiantys asmenys žinotų dar rengdami savo pasiūlymus (šiuo klausimu žr. 1996 m. balandžio 25 d. Sprendimo
Komisija prieš Belgiją
, C‑87/94, Rink. p. I‑2043, 88 punktą ir 2002 m. gruodžio 12 d. Sprendimo
Universale-Bau ir kt. ieškovai,
C‑470/99, Rink. p. I‑11617, 98 punktą).
25     Galiausiai būtent nacionalinis teismas, atsižvelgdamas į šias taisykles ir principus, turi įvertinti, ar pagrindinėje byloje
viešųjų pirkimų komisija, numatydama sutarties skyrimo trečio kriterijaus taškų paskirstymą subkriterijams, pažeidė Bendrijos
teisę.
26     Šiuo požiūriu visų pirma reikia patikrinti ar, atsižvelgiant į visas atitinkamas pagrindinės bylos aplinkybes, sprendimas
dėl šio taškų paskirstymo pakeičia sutarties skyrimo kriterijus, nustatytus specifikacijose.
27     Jeigu buvo būtent taip, šis sprendimas prieštarauja Bendrijos teisei.
28     Antra, reikia įvertinti, ar minėtas sprendimas apima elementus, kurie, jeigu apie juos būtų žinoma rengiant pasiūlymus, būtų
galėję daryti įtaką šiam rengimui.
29     Jeigu buvo būtent taip, šis sprendimas prieštarauja Bendrijos teisei.
30     Trečia, reikia patikrinti, ar viešųjų pirkimų komisija priėmė sprendimą, numatantį taškų paskirstymą atsižvelgiant į elementus,
galinčius daryti diskriminacinį poveikį vienam iš pasiūlymus pateikusių asmenų.
31     Jeigu buvo būtent taip, šis sprendimas prieštarauja Bendrijos teisei.
32     Taigi į prejudicinius klausimus reikia atsakyti, kad Direktyvos 92/50 36 straipsnis ir Direktyvos 93/38 34 straipsnis turi
būti aiškinami taip: Bendrijos teisė nedraudžia, kad viešųjų pirkimų komisija konkrečią svarbą teiktų iš anksto nustatytiems
sutarties skyrimo kriterijaus elementams jiems paskirstydama taškus, kuriuos perkančioji organizacija už šį kriterijų numatė
rengdama specifikacijas, jei šis sprendimas:
–       nekeičia sutarties skyrimo dokumentuose apibrėžtų sutarties skyrimo kriterijų,
–       neapima elementų, kurie, jei apie juos būtų žinoma rengiant pasiūlymus, būtų galėję daryti įtaką šiam rengimui,
–       nebuvo priimtas atsižvelgiant į elementus, galinčius daryti diskriminacinį poveikį vienam iš pasiūlymus pateikusių dalyvių.

Dėl bylinėjimosi išlaidų
33     Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą dėl prejudicinio sprendimo pateikusio teismo nagrinėjamoje
byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui,
išskyrus tas, kurias pateikė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (antroji kolegija) nusprendžia:
1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo 36 straipsnis
ir 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 93/38/EEB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto
ir telekomunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo 34 straipsnis turi būti aiškinami taip: Bendrijos teisė
nedraudžia, kad viešųjų pirkimų komisija konkrečią svarbą teiktų iš anksto nustatytiems skyrimo kriterijaus elementams jiems
paskirstydama taškus, kuriuos už šį kriterijų perkančioji organizacija numatė rengdama specifikacijas arba skelbimą apie pirkimą,
jei šis sprendimas:
–
nekeičia specifikacijose arba skelbime apie pirkimą apibrėžtų sutarties skyrimo kriterijų,
–
neapima elementų, kurie, jei apie juos būtų žinoma rengiant pasiūlymus, būtų galėję daryti įtaką šiam rengimui,
–
nebuvo priimtas atsižvelgiant į elementus, galinčius daryti diskriminacinį poveikį vienam iš pasiūlymus pateikusių asmenų.
Parašai.
*
Proceso kalba: italų.