CELEX: 62008CJ0370
Skupna carinska tarifa
Tarifna uvrstitev
Kombinirana nomenklatura
Poglavje 84, opomba 5(B)
Adapter, ki vsebuje pomnilniški čip in je namenjen vzpostavitvi povezave med avtomatsko napravo za programiranje in elektronsko komponento, ki jo je treba programirati
Tarifne številke 8471, 8473 in 8536

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na opombo 5(B) k poglavju 84 kombinirane nomenklature (v nadaljevanju: KN)
iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski
tarifi (UL L 256, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1810/2004 z dne 7. septembra 2004 (UL L 327,
str. 1).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Data I/O GmbH (v nadaljevanju: Data I/O) in Hauptzollamt Hannover (carinski
organ v Hannovru), nekdanjo Bundesfinanzdirektion Südost, v zvezi s tarifno uvrstitvijo adapterja, ki vsebuje pomnilniški
čip in je namenjen vzpostavitvi povezave med avtomatsko napravo za programiranje in elektronsko komponento, ki jo je treba
programirati.

Pravni okvir

KN
Mednarodna konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), sklenjena v Bruslju
14. junija 1983, in protokol o spremembah te konvencije z dne 24. junija 1986 sta bila v imenu Evropske gospodarske skupnosti
potrjena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 (UL L 198, str. 1).
KN, ki je bila sprejeta z Uredbo št. 2658/87, temelji na HS, po katerem povzema šestmestne številke in podštevilke. Komisija
Evropskih skupnosti enkrat na leto posodablja Prilogo I k tej uredbi. Z Uredbo št. 1810/2004 je sprejela celotno različico
KN, ki se uporablja od 1. januarja 2005.
Prvi del KN vsebuje uvodne določbe. V tem delu je v oddelku I, ki zajema splošna pravila, v poglavju A z naslovom „Splošna
pravila za razlago [KN]“ določeno:
„Blago se v [KN] uvršča po naslednjih načelih:
1.      Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje
poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem in po nadalje opisanih pravilih, če
niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih številk ali opomb.
[…]
3.      Proizvodi, ki bi jih bilo mogoče po pravilu pod točko 2(b) ali iz drugih razlogov na prvi pogled uvrstiti pod dve ali več
tarifnih številk, se uvrščajo takole:
a)      tarifna številka, v kateri je najbolj konkretno ali najbolj natančno poimenovanje za proizvod, ima prednost pred tarifnimi
številkami, v katerih je poimenovanje splošnejše. Kadar pa se poimenovanja dveh ali več tarifnih številk nanašajo samo na
del materiala ali snovi, vsebovanih v mešanih ali sestavljenih proizvodih, ali samo na del komponent, pripravljenih kot komplet
za prodajo na drobno, poimenovanja teh tarifnih številk štejejo za enako konkretna, celo če ima katero izmed njih bolj kompleten
in bolj natančen opis proizvoda;
b)      mešanice, sestavljeni proizvodi, ki sestoje iz različnih materialov ali so izdelani iz različnih komponent oziroma sestavin,
ter proizvodi, pripravljeni v kompletih za prodajo na drobno, ki se ne morejo uvrstiti po pravilu pod 3(a), se uvrstijo, kot
da so iz materiala ali sestavine, ki jim daje bistven značaj, če je to merilo uporabno;
c)      če blaga ni mogoče uvrstiti po pravilu pod 3(a) ali (b), se uvrsti pod tisto tarifno številko, ki je po zaporedju zadnja med
tistimi, ki jih je treba enako upoštevati.
[…]“
Drugi del KN vsebuje oddelek XVI, pred katerim so opombe, v katerih je navedeno:
„[…]
2.      Deli strojev (razen izdelkov iz opombe 1 k temu oddelku, opombe 1 k Poglavju 84, opombe 1 k Poglavju 85 in delov izdelkov
iz tar. št. 8484, 8544, 8545, 8546 in 8547) se uvrščajo po teh pravilih:
a)      deli izdelkov iz katere koli tarifne številke Poglavja 84 ali 85 (razen tar. št. 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8485, 8503,
8522, 8529, 8538 in 8548) se uvrščajo pod svoje ustrezne tarifne številke;
[…]
3.      Če ni drugače določeno, se kombinirani stroji, ki so sestavljeni iz dveh ali več strojev tako, da tvorijo integralno celoto,
in drugi stroji, zasnovani za opravljanje dveh ali več dopolnilnih ali alternativnih funkcij, uvrščajo tako, kot da bi imeli
samo tisto komponento ali kot da bi predstavljali samo tisti stroj, ki opravlja glavno funkcijo.
4.      Kadar je stroj (vključno s kombinacijo več strojev) sestavljen iz več komponent (ločenih ali med seboj povezanih s cevmi,
transmisijskimi napravami, električnimi kabli ali drugimi napravami), katerih namen je, da skupaj prispevajo k jasno opredeljeni
funkciji iz posamezne tarifne številke Poglavja 84 ali 85, se vse komponente štejejo za celoto in uvrščajo pod tisto tarifno
številko, ki ustreza funkciji celote.
5.      Z izrazom ‚stroj‘ v teh opombah so mišljeni kateri koli stroj, naprava, postroj, oprema, aparat ali pripomoček, navedeni pod
tarifnimi številkami Poglavja 84 ali 85.“
Navedeni oddelek XVI zajema poglavje 84, ki se nanaša zlasti na jedrske reaktorje, kotle, stroje in mehanske naprave in njihove
dele.
V opombi 5 k poglavju 84 KN je navedeno:
„[…]
B.      Stroji za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP) so lahko v obliki sistemov, ki so sestavljeni iz spremenljivega števila posameznih
enot. Določbe, navedene v odstavku (E) spodaj, upoštevajo enoto kot del kompletnega sistema, če izpolnjuje vse spodaj naštete
pogoje:
a)      da so take vrste, da se samo ali zlasti uporablja v strojih za (AOP);
b)      da jo je mogoče povezati s centralno enoto za obdelavo, neposredno ali po eni ali več drugih enotah;
in
c)      da je sposobna sprejeti ali dati podatke v obliki (šifre (kode) ali signala), ki je uporabna za sistem.
C.      Ločeno predložene posamezne enote strojev za AOP se morajo uvrščati pod tar. št. 8471.
[…]
E.      Stroji, drugačni od strojev za AOP, ki so konstruirani za opravljanje specifične funkcije imajo pa vgrajen AOP ali pa delujejo
v povezavi s stroji za AOP, se uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo, ali, če to ni mogoče,
pod preostale tarifne številke.“
Številke in podštevilke poglavja 84 KN, ki so upoštevne za postopek v glavni stvari, so:
„8471 Računalniki – stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote; magnetni ali optični čitalniki, stroji za prepisovanje
podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem
mestu:
[…]
8473               Deli in pribor (razen pokrovov, kovčkov za stroje ipd.), ki so izključno ali v glavnem primerni za uporabo s stroji iz tar. št. 8469
do 8472:
[…]
8473 30          − Deli in pribor za stroje iz tarifne številke 8471:
8473 30 10          − − elektronski sestavi
[…]
8473 30 90          − − drugi“
Oddelek XVI drugega dela KN zajema tudi poglavje 85, ki se nanaša na električne stroje in opremo ter njihove dele; aparate
za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter dele in pribor za te izdelke. To poglavje zajema med drugim te tarifne številke
in podštevilke:
„8536 Električni aparati za vklapljanje in izklapljanje ali za zaščito električnih tokokrogov ali za povezavo z električnimi tokokrogi
ali znotraj njih (npr.: stikala, releji, varovalke, dušilni elementi motečih valov, vtiči in vtičnice, okovi žarnic in razdelilne
omarice), za napetosti do vključno 1000 V:
[…]
8536 90          – Drugi aparati
[…]
8536 90 85          – – drugi“
V času nastanka dejanskega stanja v glavni stvari se je za blago iz tarifne podštevilke 8536 90 85 uporabljala stopnja uvoznih
carin 2,3 %, medtem ko so bile naprave iz tarifne podštevilke 8471 in 8473 oproščene dajatev.

Pojasnjevalne opombe k HS
Svet za carinsko sodelovanje – ki je postal Svetovna carinska organizacija – pod pogoji, določenimi v členu 8 Mednarodne konvencija
o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, odobri pojasnjevalne opombe in mnenja o uvrstitvi, ki jih je
sprejel odbor HS.
V pojasnjevalnih opombah k HS o tarifni številki 8471 je navedeno:
„I. – Stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote
Pri obdelavi podatkov se obdelajo podatki vseh vrst v skladu z vnaprej določenimi logičnimi postopki ter za enega ali več
določenih namenov.
[…]
D. –  Ločene enote
Pod to tarifno številko je zajetih tudi več ločenih sestavnih enot sistemov za obdelavo podatkov. Te so lahko v obliki aparatov,
nameščenih v drugem ohišju, ali v obliki enot brez drugega ohišja, zasnovanih za namestitev v drug aparat (na primer v glavni
tok centralne enote za obdelavo). […]
[…]
Aparat se lahko uvrsti pod to tarifno številko kot enota za avtomatski sistem obdelave podatkov, le če:
(1)      opravlja nalogo obdelave podatkov;
(2)      izpolnjuje pogoje iz opombe 5(B) k temu poglavju, vključno z uvodnim odstavkom navedene opombe; in
(3)      njegova uvrstitev ni izključena s predpisi iz opombe 5(E) k temu poglavju.
[…]
Ne glede na centralne enote za obdelavo in vhodne ali izhodne enote lahko kot primer navedemo druge enote:
[…]
4.      Kontrolne ali adaptacijske enote, kot so enote, namenjene povezavi centralne enote z drugimi digitalnimi stroji za obdelavo
podatkov ali s skupinami vhodnih ali izhodnih enot, ki lahko zajemajo vizualizacijske konzole, oddaljene terminale itd.
[…] Kanalni pretvorniki, namenjeni povezavi dveh digitalnih sistemov, so prav tako vključeni v to kategorijo (na primer dve
lokalni omrežji).
[…]
II. –  Magnetni ali optični čitalniki, stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo
takih podatkov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu.
[…]
B. –  Stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki
[…]
4.      Stroji za vključitev stalnih programov v integrirana vezja (programatorji). Namen teh strojev je prenos podatkov, ki jih vsebuje
notranji pomnilnik programatorja, v kodirani obliki do integriranih vezij, ki jih je treba programirati. Programatorji s ‚fuzijo‘
zapišejo podatek na enega ali več integriranih vezij z različnimi tehnikami, ki so primerne za vrste integriranih vezij, ki
jih uporabljajo.
Nekateri programatorji imajo dodatno funkcijo, s katero lahko uporabnik s simulacijo preveri rezultat programiranja, preden
fizično zapiše program na integrirano vezje.
[…]
Deli in pribor
V skladu s splošnimi določbami glede uvrstitve delov […] deli in pribor strojev iz te tarifne številke spadajo [pod tarifno
številko] 8473.“
V pojasnjevalnih opombah k tarifni številki 8473 HS, ki se nanaša na dele in pribor (razen pokrovov, kovčkov za stroje ipd.),
ki so izključno ali pretežno namenjeni za uporabo s stroji ali aparati iz tarifnih številk od 8469 do 8472, je navedeno:
„[…]
V skladu s splošnimi določbami glede uvrstitve delov (glej splošne vidike tega poglavja) so pod to tarifno številko zajeti
deli in pribor, ki so izključno ali pretežno namenjeni za uporabo s stroji ali aparati [iz tarifnih številk] od 8469 do 8472.
Pribor iz te tarifne številke lahko sestavljajo tako zamenljivi deli, ki omogočajo prilagoditev strojev za opravljanje posebnih
opravil, ali mehanizmi, s katerimi se dajo strojem dodatne zmožnosti, ali naprave, ki zagotavljajo opravljanje posebnega opravila
v povezavi z glavno funkcijo tega stroja.
Sem zlasti spadajo:
[…]
9.      pomnilniški moduli (na primer moduli SIMM (pomnilniški moduli z eno vrsto na vezju) in moduli DIMM (pomnilniški moduli z dvema
vrstama na vezju)) ki so izključno ali pretežno namenjeni za uporabo s stroji za avtomatsko obdelavo podatkov, ki jih ne sestavljajo
ločene komponente, kot se zahteva z opombo 5(B)(c) k Poglavju 85, in ki nimajo samostojne funkcije.
[…]“
V pojasnjevalnih opombah k poglavju 85 HS, katerega del A, naslovljen „Splošni obseg in struktura poglavja“, spada pod splošne
vidike, je navedeno:
„To poglavje zajema vse električne stroje in aparate in njihove dele, razen:
a)      strojev in aparatov, kot so tisti, ki so navedeni v Poglavju 84, ki so še naprej uvrščeni v Poglavje 84, tudi če so električni
[…]“
V pojasnjevalnih opombah k tarifni številki 8536 HS, ki se nanaša na električne aparate za vklapljanje in izklapljanje ali
za zaščito električnih tokokrogov ali za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih (na primer stikala, releji, varovalke,
dušilni elementi motečih valov, vtiči in vtičnice, okovi žarnic in razdelilne omarice) za napetosti do vključno 1000 V je
navedeno:
„[…]
Pod to tarifno številko so zajeti električni aparati, narejeni za napetosti do vključno 1000 V in namenjeni predvsem za domačo
ali industrijsko uporabo. V nasprotju s tem pa [pod tarifno številko] 8535 spadajo aparati te vrste, ki so bili narejeni za
napetosti, ki presegajo 1000 V.
Pod to tarifno številko zlasti spadajo:
[…]
III. –  Električni aparati za priključitev, povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih
Ti električni aparati se uporabljajo za medsebojno povezavo različnih delov električnega tokokroga. To so zlasti:
A)      Vtiči in vtičnice, ki so namenjeni povezavi na napeljavo, ki je običajno stalna, aparata ali element premične naprave. […]“

Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Družba Data I/O je julija 2005 pri Bundesfinanzdirektion Südost zaprosila za zavezujočo tarifno informacijo za „adapter za
naprave za programiranje PA T009“, ki bo uvožen iz Združenih držav Amerike.
Iz predložitvene odločbe izhaja, da zadevni adapter omogoča programiranje pomnilniških modulov in logičnih vezij. Vzpostavlja
povezavo med programatorjem in elektronskimi moduli, ki jih je treba programirati, kar omogoča prenos podatkov med napravo
za programiranje in temi moduli, ki so drugačnih oblik in imajo drugačne električne vtičnice in jih ni mogoče priključiti
neposredno na programator. Ta adapter sestavlja tiskano vezje z ločenimi kondenzatorji, ki ima obliko razširitvene kartice
in na katero so pritrjeni štirje vznožki z vtičnimi konektorji. Poleg tega vsebuje pomnilniški čip, ki je nameščen na adaptersko
kartico, ki vzdržuje postopek programiranja s snemanjem poteka dela, s te kartice pa se tudi lahko sproži ta postopek.
Z zavezujočo tarifno informacijo, izdano 27. julija 2005, je bilo blago uvrščeno pod tarifno podštevilko 8536 90 85 KN. Pritožbo,
ki jo je zoper navedeno informacijo po zavrnitvi njenega ugovora zoper to informacijo vložila družba Data I/O in katere namen
je bil doseči uvrstitev tega blaga pod tarifno številko 8471 KN ali, podredno, pod tarifno številko 8473 KN, je Finanzgericht
München s sodbo zavrnilo.
Predložitveno sodišče, pri katerem je družba Data I/O zoper to sodbo vložila predlog za revizijo, se sprašuje, ali ne bi bilo
ob upoštevanju veljavne ureditve treba zadevni adapter uvrstiti pod tarifno številko 8471 KN.
Bundesfinanzhof je v teh okoliščinah prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.      Ali je treba opombo 5(B) k poglavju 84 [KN] razlagati tako, da se v skladu z njo pod tarifno številko 8471 [KN] lahko uvrsti
električni adapter, ki je namenjen vzpostavitvi električne povezave med avtomatsko napravo za programiranje in elektronsko
komponento, ki jo je treba programirati?
2.      Če je odgovor na [prvo vprašanje] nikalen, ali je treba navedeni adapter uvrstiti pod tarifno številko 8471 [KN], če vsebuje
tako imenovani pomnilniški čip, na katerem je shranjen proces programiranja in s katerega ga je mogoče ponovno sprožiti?“

Vprašanji za predhodno odločanje

Uvodne ugotovitve
Za uvod je treba ugotoviti, da v predlogu za sprejetje predhodne odločbe ni pojasnjeno, ali je funkcija električne povezave
med programatorjem in moduli, ki jih je treba programirati, edina funkcija adapterja, ki je predmet postopka v glavni stvari,
oziroma ali je treba snemanje postopka programiranja, ki se lahko sproži naknadno, šteti za dodatno in drugačno funkcijo od
funkcije povezave. Na podlagi spisa, predloženega Sodišču, tudi ni mogoče ugotoviti, ali je mogoče pomnilniški čip sprožiti,
ne da bi bil adapter priključen na programator.
Vendar kot je poudarilo samo predložitveno sodišče, je iz opombe 3 k oddelku XVI KN razvidno, da se kombinirani stroji, ki
so sestavljeni iz dveh ali več strojev tako, da tvorijo integralno celoto, in drugi stroji, zasnovani za opravljanje dveh
ali več funkcij, uvrščajo tako, kot da bi imeli samo tisto komponento ali kot da bi predstavljali samo tisti stroj, ki opravlja
glavno funkcijo. Poleg tega se v skladu z opombo 4 k istemu oddelku vse komponente stroja – kadar je stroj, vključno s kombinacijo
več strojev, sestavljen iz več komponent, ki pa prispevajo k jasno opredeljeni funkciji ­– uvrščajo pod tisto tarifno številko,
ki ustreza funkciji celote.
V zvezi s tem je treba opozoriti, da kadar je Sodišču predložen predlog za sprejetje predhodne odločbe glede carinske uvrstitve,
je njegova vloga bolj to, da nacionalnemu sodišču pojasni merila, ki mu bodo omogočila zadevno blago pravilno uvrstiti v KN,
kot pa da bi Sodišče samo opravilo uvrstitev, zlasti zato, ker ni nujno, da ima za to na voljo vse potrebne podatke. Nacionalno
sodišče je torej vsekakor v boljšem položaju za uvrstitev. Vendar lahko Sodišče, da bi koristno odgovorilo predložitvenemu
sodišču, temu v duhu sodelovanja z nacionalnimi sodišči poda vse smernice, ki se mu zdijo potrebne (glej zlasti sodbo z dne
16. julija 2009 v zadevi Pärlitigu, C‑56/08, ZOdl., str. I-6719, točka 23 in navedena sodna praksa).
Predložitveno sodišče mora v zadevi, o kateri odloča, prvič, ugotoviti, ali je adapter iz zadeve v glavni stvari kombinacija
več strojev ali pa gre za stroj, sestavljen iz več komponent, ki prispevajo k jasno opredeljeni funkciji ali več različnim
funkcijam, in drugič, da po potrebi odloči, katera je glavna funkcija, ki jo opravlja ta adapter, zato da ga uvrsti glede
na to funkcijo ob upoštevanju meril, ki jih je določilo Sodišče.

Utemeljenost
Predložitveno sodišče z vprašanjema, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je adapter – kot je ta iz postopka
v glavni stvari, ki opravlja funkcijo električne povezave med programatorjem in moduli, ki jih je treba programirati, in funkcijo
snemanja postopka programiranja, ki se lahko sproži naknadno – „enota“ stroja za avtomatsko obdelavo podatkov v smislu opombe
5(B) k poglavju 84 KN, tako da bi spadal pod tarifno številko 8471 KN.
Družba Data I/O trdi, da je adapter iz postopka v glavni stvari namenjen povezavi med strojem za avtomatsko obdelavo podatkov
in elektronskim modulom, ki ga je treba programirati, kar omogoča prenos podatkov iz tega stroja v ta modul. Poleg tega naj
bi bil zmožen prenesti podatke in jih shraniti, kar bi navedenemu stroju omogočilo izvedbo programiranja. Zato bi moralo biti
to blago uvrščeno pod tarifno številko 8471 KN.
Komisija v nasprotju s tem – pri čemer se opira na pojasnjevalne opombe HS – trdi, da je blago mogoče šteti za enoto stroja
za obdelavo podatkov, uvrščenega pod tarifno številko 8471 KN, le kadar opravlja tudi funkcijo obdelave podatkov. Ker adapter
iz postopka v glavni stvari te funkcije ne opravlja, naj ne bi spadal pod to tarifno številko. Vendar glede na to, da ima
ta adapter pomnilniški čip, ki mu omogoča tudi naknadno sprožitev postopka programiranja, naj bi bila naloga predložitvenega
sodišča, da ugotovi, ali funkciji zapisovanja in priklica podatkov pomenita tako funkcijo obdelave podatkov ali ne.
Najprej je treba opozoriti na ustaljeno sodno prakso Sodišča, v skladu s katero se mora v interesu pravne varnosti in lažjih
nadzorov odločilno merilo za tarifno uvrstitev blaga na splošno poiskati v njegovih značilnostih in objektivnih lastnostih,
kakor so opredeljene z besedilom tarifne številke KN in opombami k oddelku ali poglavju (glej zlasti sodbi z dne 18. julija 2007
v zadevi Olicom, C‑142/06, ZOdl., str. I‑6675, točka 16, in z dne 19. februarja 2009 v zadevi Kamino International Logistics,
C‑376/07, ZOdl., str. I‑1167, točka 31).
Pojasnjevalne opombe, ki jih v zvezi s KN sestavi Komisija, v zvezi s HS pa Svetovna carinska organizacija, pomembno prispevajo
k razlagi obsega različnih tarifnih številk, ne da bi pri tem bile pravno zavezujoče (sodbi z dne 26. oktobra 2006 v zadevi
Turbon International, C‑250/05, ZOdl., str. I‑10531, točka 16, in z dne 18. junija 2009 v zadevi Kloosterboer Services, C‑173/08,
ZOdl., str. I-5347, točka 25).
Zlasti glede tarifne številke 8471 KN je iz opombe 5(B) k poglavju 84 KN razvidno, da mora ob upoštevanju opombe 5(E) k temu
poglavju aparat, zato da je pod to tarifno številko uvrščen kot enota stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, izpolniti tri
kumulativne pogoje, določene v točkah od (a) do (c) navedene opombe 5(B), in sicer, prvič, biti mora take vrste, da se uporablja
samo ali zlasti v strojih za avtomatsko obdelavo podatkov, drugič, da ga je mogoče neposredno ali posredno povezati s centralno
enoto za obdelavo in, tretjič, da je sposoben sprejeti ali dati podatke v obliki, ki je uporabna za sistem.
Predložitveno sodišče na podlagi ugotovitev Finanzgericht München šteje za ugotovljeno, da adapter iz postopka v glavni stvari
izpolnjuje prva dva zgoraj navedena pogoja. Pojasnjuje tudi, da adapter nima specifične funkcije v smislu navedene opombe
5(E), ki bi jo lahko opravljal neodvisno od stroja za avtomatsko obdelavo podatkov. To sodišče pa se sprašuje, ali ta adapter,
zato da bi ga lahko šteli za enoto stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, izpolnjuje pogoj iz opombe 5(B)(c) k poglavju 84,
in sicer, „da je sposob[en] sprejeti ali dati podatke v obliki (šifre (kode) ali signala), ki je uporabna za sistem“.
Ugotoviti je treba, da v KN ni nobenega podatka o tem, kaj je treba razumeti s pojmom „[sposobnost] sprejeti ali dati podatke
v obliki (šifre (kode) ali signala), ki je uporabna za sistem“.
Vendar pa zlasti iz poglavja I, del D, pojasnjevalne opombe HS v zvezi s tarifno številko 8471 KN izhaja, da je na podlagi
točke 1 osmega odstavka tega dela blago mogoče šteti za enoto stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, uvrščenega pod tarifno
številko 8471 KN, le kadar opravlja tudi „funkcijo obdelave podatkov“.
V zvezi s pojmom „obdelava podatkov“, prvič, prvi odstavek navedenega poglavja I določa, da se pri taki obdelavi obdelajo
podatki vseh vrst v skladu z vnaprej določenimi logičnimi postopki ter za enega ali več določenih namenov. Drugič, kar zadeva
tako splošno sistematiko navedene pojasnjevalne opombe kot kontekst, v katerega je uvrščena, je treba ta pojem razumeti tako,
da načeloma zajema obdelavo podatkov, kot je zapisovanje, spreminjanje, shranjevanje, pretvorba ali urejanje teh podatkov.
Iz tega izhaja, da adapter iz postopka v glavni stvari, katerega ena od funkcij je zapisovanje in shranjevanje podatkov s
pomnilniškim čipom, izpolnjuje pogoj iz opombe 5(B)(c) k poglavju 84 KN, saj obdeluje podatke.
Če bi predložitveno sodišče pri preizkusu, navedenem v točki 25 te sodbe, ugotovilo, da funkcija zapisovanja pomeni glavno
funkcijo adapterja, kot je ta iz spora o glavni stvari, o katerem odloča, bi bilo treba šteti, da ga je treba uvrstiti pod
tarifno številko 8471 KN kot „enoto“ strojev za avtomatsko obdelavo podatkov.
Sicer bi moralo navedeno sodišče preveriti, ali je ta adapter mogoče šteti bodisi za „del“ ali „pribor“ stroja za avtomatsko
obdelavo podatkov in ga uvrstiti pod tarifno številko 8473 KN, kar podredno trdi družba Data I/O, bodisi za „aparat za povezavo
z električnimi tokokrogi ali znotraj njih“ in ga uvrstiti pod tarifno številko 8536 KN, kar predlagata Hauptzollamt Hannover
in Komisija.
Zato da se da odgovor, ki bo koristil predložitvenemu sodišču, je treba opredeliti pogoje, pod katerimi se lahko blago uvrsti
pod ti tarifni številki.
Prvič, iz sodne prakse Sodišča izhaja, da pojem „del“ v smislu tarifne številke 8473 KN nakazuje, da obstaja celota, za delovanje
katere je ta del nujno potreben (zgoraj navedena sodba Kloosterboer Services, točka 27 in navedena sodna praksa).
Drugič, v zvezi s pojmom „pribor“ je iz pojasnjevalnih opomb HS, ki se nanašajo na tarifno številko 8473, razvidno, da „pribor
iz te tarifne številke lahko sestavljajo tako zamenljivi deli, ki omogočajo prilagoditev strojev za opravljanje posebnih opravil,
ali mehanizmi, s katerimi se dajo strojem dodatne zmožnosti, ali naprave, ki zagotavljajo opravljanje posebnega opravila v
povezavi z glavno funkcijo tega stroja“. Ta opomba se med drugim nanaša na „pomnilniške module […], ki so izključno ali pretežno
namenjeni za uporabo s stroji za avtomatsko obdelavo podatkov, ki jih ne sestavljajo ločene komponente“.
Naloga predložitvenega sodišča je, da ugotovi, ali je adapter iz postopka v glavni stvari nujen za delovanje stroja za programiranje
ali pomeni del opreme, ki omogoča prilagoditev tega stroja za opravljanje posebnih opravil, ali napravo, ki zagotavlja opravljanje
posebnega opravila v povezavi z glavno funkcijo tega stroja.
Zgolj če navedenega adapterja ne bi bilo mogoče uvrstiti niti pod tarifno številko 8471 niti pod tarifno številko 8473 KN,
bi ga bilo treba šteti za „aparat za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih“ in bi tako spadal pod tarifno številko
8536 KN, ki se med drugim nanaša na „električne aparate za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih“.
Iz pojasnjevalnih opomb HS v zvezi s poglavjem 85 KN je namreč razvidno, da v skladu z delom A, prvi odstavek, tega poglavja
to poglavje „zajema vse električne stroje in aparate in njihove dele, razen […] strojev in aparatov, kot so tisti, ki so navedeni
v Poglavju 84, ki so še naprej uvrščeni tja, tudi če so električni“. Zato je adapter iz postopka v glavni stvari mogoče uvrstiti
pod tarifno številko 8536 KN, le če ne spada pod tarifni številki 8471 in 8473 KN.
Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev je treba na zastavljeni vprašanji odgovoriti, da adapter – kot je ta iz postopka v glavni
stvari, ki opravlja funkcijo električne povezave med programatorjem in moduli, ki jih je treba programirati, in funkcijo snemanja
postopka programiranja, ki se lahko sproži naknadno – izpolnjuje pogoj iz opombe 5(B)(c) k poglavju 84 KN in ga je treba uvrstiti
pod tarifno številko 8471 KN kot „enoto“ stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, ker je njegova glavna funkcija obdelava podatkov.
Če te funkcije nima, je treba navedeni adapter uvrstiti pod tarifno številko 8473 KN kot „del“ ali „pribor“ stroja, če je
ta del nujen za delovanje tega stroja ali pomeni del opreme, ki omogoča prilagoditev tega stroja za opravljanje posebnih opravil,
ali napravo, ki zagotavlja opravljanje posebnega opravila v povezavi z glavno funkcijo tega stroja, kar pa ugotavlja predložitveno
sodišče. Če tega adapterja ni mogoče uvrstiti pod zgoraj navedeni tarifni številki, je torej treba šteti, da gre za „aparat
za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih“ in da zato spada pod tarifno številko 8536 KN.

Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči
o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
Adapter – kot je ta iz postopka v glavni stvari, ki opravlja funkcijo električne povezave med programatorjem in moduli, ki
jih je treba programirati, in funkcijo zapisovanja postopka programiranja, ki se lahko sproži naknadno – izpolnjuje pogoj
iz opombe 5(B)(c) k poglavju 84 kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987
o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1810/2004
z dne 7. septembra 2004, in ga je treba uvrstiti pod tarifno številko 8471 te nomenklature kot „enoto“ stroja za avtomatsko
obdelavo podatkov, ker je njegova glavna funkcija obdelava podatkov. Če te funkcije nima, je treba navedeni adapter uvrstiti
pod tarifno številko 8473 navedene nomenklature kot „del“ ali „pribor“ stroja, če je ta del nujen za delovanje tega stroja
ali pomeni del opreme, ki omogoča prilagoditev tega stroja za opravljanje posebnih opravil, ali napravo, ki zagotavlja opravljanje
posebnega opravila v povezavi z glavno funkcijo tega stroja, kar pa ugotavlja predložitveno sodišče. Če tega adapterja ni
mogoče uvrstiti pod zgoraj navedeni tarifni številki, je torej treba šteti, da gre za „aparat za povezavo z električnimi tokokrogi
ali znotraj njih“ in da zato spada pod tarifno številko 8536 navedene kombinirane nomenklature.
Podpisi
*
Jezik postopka: nemščina.