CELEX: 62005CJ0048
Prejudiciāls nolēmums
Preču zīme
Pirmās direktīvas 89/104/EEK 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 2. punkts un 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts
Preču zīmes īpašnieka tiesības iebilst pret preču zīmei identiska vai līdzīga apzīmējuma izmantošanu, ko veic trešā persona
Preču zīme, kas ir reģistrēta attiecībā uz transportlīdzekļiem un rotaļlietām
Preču zīmes atveidošana, ko trešā persona veic uz šāda veida transportlīdzekļu samazinātiem modeļiem

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmās direktīvas 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu
tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV 1989, L 40, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “Direktīva”), 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta
un 6. panta 1. punkta b) apakšpunkta interpretāciju.

Atbilstošās tiesību normas
Direktīvas 5. pants ar virsrakstu “Tiesības, ko piešķir preču zīme” nosaka:
“1.      Reģistrētā preču zīme piešķir īpašniekam šajā ziņā ekskluzīvas tiesības. Īpašniekam ir tiesības atturēt [aizliegt] visas trešās
personas, kas nav saņēmušas viņa piekrišanu, lietot [izmantot] komercdarbībā:
a)      jebkuru apzīmējumu, kas ir identisks preču zīmei attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski tiem, attiecībā
uz ko ir reģistrēta preču zīme;
b)      jebkuru apzīmējumu, ja tā identitātes vai līdzības preču zīmei un preču vai pakalpojumu, uz ko attiecas preču zīme, identitātes
vai līdzības dēļ pastāv varbūtība maldināt sabiedrību [sabiedrībai pastāv sajaukšanas iespēja], kas ietver asociācijas iespēju
starp apzīmējumu un preču zīmi.
2.      Ikviena dalībvalsts var arī paredzēt, ka īpašniekam ir tiesības aizkavēt visas trešās personas, kam nav viņa piekrišanas,
lietot komercdarbībā jebkuru apzīmējumu, kas ir identisks vai līdzīgs preču zīmei attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kuri
nav līdzīgi tiem, kam šī preču zīme reģistrēta, ja pēdējai ir reputācija dalībvalstī un ja šīs zīmes nepamatota lietošana
rada negodīgas priekšrocības [kas izriet no preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas] vai rada kaitējumu preču zīmes atšķirtspējai
vai reputācijai.
3.      Saskaņā ar šī panta 1. un 2. punktu cita starpā var aizliegt šādas darbības:
a)      apzīmējuma piestiprināšanu precēm vai to iepakojumam;
b)      preču piedāvāšanu vai to laišanu tirgū, vai uzkrājumu veidošanu šiem nolūkiem, izmantojot šo apzīmējumu, vai pakalpojumu piedāvāšanu
vai sniegšanu ar šo apzīmējumu [..];
c)      preču importu vai eksportu, izmantojot šo apzīmējumu;
d)      apzīmējuma lietošanu darījumu dokumentos un reklāmā.
[..]
5.      Šā panta 1. līdz 4. punkts neietekmē normas nevienā dalībvalstī attiecībā uz aizsardzību pret šā apzīmējuma lietošanu citos
nolūkos, nevis preču un pakalpojumu atšķiršanai, ja apzīmējuma nepamatota lietošana rada negodīgas priekšrocības, kas izriet
no preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas, vai kaitē preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai.”
Direktīvas 6. panta ar virsrakstu “Preču zīmes darbības ierobežojumi” 1. punktā ir paredzēts:
“Preču zīme nedod tās īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai izmantot komercdarbībā:
a)      viņa paša vārdu vai adresi;
b)      norādes attiecībā uz preču vai sniegtā pakalpojuma veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi,
preču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku vai citas preču vai pakalpojumu īpašības;
c)      preču zīmi, ja tas nepieciešams preces vai pakalpojuma paredzētā nolūka norādei, jo īpaši par piederumiem vai rezerves daļām;
ar nosacījumu, ka tās izmanto saskaņā ar godīgu praksi rūpnieciskās vai komerciālās lietās.”

Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi

Adam Opel AG
(turpmāk tekstā – “
Adam Opel
”), automašīnu ražotāja, ir zemāk attēlotās valsts grafiskās preču zīmes, kura 1990. gada 10. aprīlī tika reģistrēta Vācijā
attiecībā uz, cita starpā, mehāniskajiem transportlīdzekļiem un rotaļlietām, īpašniece:

Autec AG
(turpmāk tekstā – “
Autec
”) cita starpā ražo samazinātus radiovadāmus transportlīdzekļu modeļus, kuras tā izplata ar preču zīmi “cartronic”.
2004. gada sākumā
Adam Opel
konstatēja, ka Vācijā tiek tirgots automašīnas
Opel Astra V8 coupé
samazināts un radiovadāms modelis mērogā 1:24, kura radiatora režģim, tāpat kā oriģinālajam transportlīdzeklim, ir piestiprināts
Opel
logo. Šīs rotaļlietas ražoja
Autec
.
Lietošanas pamācības, kas tiek pievienota katram samazinātajam modelim, pirmajā lapā, kā arī radiovadāmās pults aizmugurē
skaidri redzamā veidā bija norādīta preču zīme “cartronic”, ko papildina simbols ®. Turklāt lietošanas pamācības otrajā pusē
bija iekļautas norādes “AUTEC® AG” un “AUTEC® AG D 90441 Nürnberg”, kuras bija redzamas arī radiovadāmās pults apakšpusē piestiprinātajā
uzlīmē.
Ar
Landgericht Nürnberg-Fürth
[Nirnbergas–Firtes Apgabaltiesā] iesniegto prasības pieteikumu
Adam Opel
lūdza uzdot
Autec
komercdarbībā atturēties no
Opel
logo piestiprināšanas samazinātiem transportlīdzekļu modeļiem, no šādu modeļu piedāvāšanas pārdošanai, to laišanas tirgū
vai uzkrājumu veidošanas šiem nolūkiem, no samazinātu transportlīdzekļu modeļu, uz kuriem ir norādīta šī preču zīme, importēšanas
vai eksportēšanas, pretējā gadījumā paredzot naudas sodu EUR 250 000 apmērā par katru pārkāpumu vai, pakārtoti, brīvības atņemšanu
uz maksimālo laiku līdz sešiem mēnešiem.

Adam Opel
uzskatīja, ka
Opel
logo izmantošana uz rotaļlietām, ko veido tās ražojamo un izplatāmo transportlīdzekļu samazinātie modeļi, ir šīs preču zīmes
tiesību pārkāpums. Tā apgalvoja, ka šo preču zīmi izmanto attiecībā uz precēm, kas ir identiskas tām, attiecībā uz kurām šī
preču zīme ir reģistrēta, t.i., rotaļlietām. Runa esot par izmantošanu preču zīmes veidā Tiesas judikatūras izpratnē, jo sabiedrība
pieņemšot, ka noteiktas preču zīmes transportlīdzekļu samazinātu modeļu ražotājs tās ražo un izplata, pamatojoties uz preču
zīmes īpašnieka piešķirtu licenci.
Pamatojoties uz dažādu Vācijas tiesu nolēmumiem,
Autec
, ko atbalsta
Deutscher Verband der Spielwaren-Industrie eV
(Vācijas Rotaļlietu industrijas federācija), atbildēja, ka aizsargātas preču zīmes piestiprināšana samazinātiem modeļiem,
kuri ir ar šo preču zīmi apzīmējamo transportlīdzekļu atbilstoši atdarinājumi, nav preču zīmes izmantošana preču zīmes veidā.
Izskatāmajā lietā
Opel
logo izcelsmes funkcija neesot skarta, jo, pateicoties preču zīmju “cartronic” un “
AUTEC
” izmantošanai, no sabiedrības viedokļa esot acīmredzams, ka samazinātais modelis nav modelī atdarinātā transportlīdzekļa
ražotāja modelis. Turklāt sabiedrība esot pieradusi, ka jau vairāk nekā simt gadus rotaļlietu industrija atbilstoši, t.i.,
līdz pat preču zīmes, ar ko tās tiek apzīmētas, piestiprināšanai, imitē faktiski pastāvošas preces.
Ņemot vērā 1999. gada 23. februāra spriedumu lietā C‑63/97
BMW
(
Recueil
, I‑905. lpp.),
Landgericht Nürnberg-Fürth
nosprieda, ka atbilstoši Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktam
Opel
logo izmantošanu, ko veic
Autec
, var aizliegt tikai tad, ja runa ir par izmantošanu preču zīmes veidā.

Landgericht Nürnberg-Fürth
sliecas domāt, ka šo logo
Autec
ir izmantojis kā preču zīmi, jo logo norāda uz oriģinālā transportlīdzekļa ražotāju. Tāpat šai tiesai rodas jautājums, vai
šādu izmantošanu, kas vienlaicīgi, šķiet, ir aprakstoša izmantošana Direktīvas 6. panta 1. punkta izpratnē, atbilstoši šai
normai var atļaut, pat ja minētā preču zīme ir reģistrēta arī attiecībā uz rotaļlietām.
Tādējādi uzskatot, ka, lai izlemtu izskatāmo lietu, ir vajadzīga Direktīvas interpretācija,
Landgericht Nürnberg-Fürth
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālos jautājumus:
“1)      Vai preču zīmes, kas ir aizsargāta arī attiecībā uz “rotaļlietām”, izmantošana ir izmantošana preču zīmes veidā Direktīvas
[..] 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, ja automašīnu samazinātu spēļu modeļu ražotājs samazinātā mērogā atveido
faktiski pastāvošu transportlīdzekli, ietverot preču zīmes īpašnieka transportlīdzeklim piestiprinātu preču zīmi, un šo samazināto
modeli laiž tirgū?
2)      Gadījumā, ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša:
vai pirmajā jautājumā aprakstītais preču zīmes izmantošanas veids ir norāde uz transportlīdzekļa samazināta modeļa veidu vai
kvalitāti Direktīvas [..] 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē?
3)      Gadījumā, ja atbilde uz otro jautājumu ir apstiprinoša:
kādi šāda veida lietās ir izšķirošie kritēriji, lai novērtētu, vai preču zīmes izmantošana atbilst godīgai praksei rūpnieciskās
vai komerciālās lietās?
Vai tas tā it īpaši ir tad, ja transportlīdzekļa samazinātu modeļu ražotājs uz iepakojuma un uz šī modeļa lietošanai nepieciešama
piederuma piestiprina apzīmējumu, ko sabiedrība atpazīst kā šī ražotāja paša preču zīmi, kā arī savas sabiedrības nosaukumu,
norādot uzņēmuma juridisko adresi?”

Par prejudiciālajiem jautājumiem

Par pirmo jautājumu
Par Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta interpretāciju
Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai, ja preču zīme ir aizsargāta gan attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem,
gan arī rotaļlietām, apzīmējuma, kas ir identisks šai preču zīmei, piestiprināšana samazinātiem ar šo preču zīmi apzīmēto
transportlīdzekļu modeļiem nolūkā šos transportlīdzekļus atbilstoši atveidot, kuru trešā persona veic, nesaņemot preču zīmes
īpašnieka piekrišanu, un šo samazināto modeļu tirdzniecība ir tāda izmantošana, ko preču zīmes īpašnieks var aizliegt Direktīvas
5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
Direktīvas 5. pantā ir definētas “tiesības, ko piešķir preču zīme”, bet 6. pantā ir iekļauti noteikumi par “preču zīmes darbības
ierobežojumiem”.
Saskaņā ar Direktīvas 5. panta 1. punkta pirmo teikumu preču zīme piešķir īpašniekam ekskluzīvas tiesības. Saskaņā ar šī paša
punkta a) apakšpunktu šīs ekskluzīvās tiesības ļauj īpašniekam aizliegt visām trešajām personām, kas nav saņēmušas viņa piekrišanu,
izmantot komercdarbībā apzīmējumu, kas ir identisks preču zīmei, attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, kuri ir identiski
tiem, attiecībā uz ko ir reģistrēta preču zīme. Direktīvas 5. panta 3. punktā ne izsmeļoši ir iekļauti izmantošanas veidi,
ko īpašnieks var aizliegt, pamatojoties uz šī panta 1. punktu. Citi Direktīvas noteikumi, kā, piemēram, 6. pants, paredz noteiktus
preču zīmes darbības ierobežojumus (2002. gada 12. novembra spriedums lietā C‑206/01
Arsenal Football Club
,
Recueil
, I‑10273. lpp., 38. punkts).
Lai izvairītos no preču zīmes īpašniekam piešķiramās aizsardzības atšķirībām dažādās dalībvalstīs, Tiesai ir jāsniedz vienota
Direktīvas 5. panta 1. punkta un it īpaši tajā norādītā “izmantošanas” jēdziena interpretācija (iepriekš minētais spriedums
lietā
Arsenal Football Club
, 45. punkts).
Pamata lietā netiek apstrīdēts, ka attiecīgajai preču zīmei identisks apzīmējums ticis izmantots komercdarbībā, jo izmantošana
tika veikta komerciālās darbības, kas ir vērsta uz ekonomiska labuma gūšanu, kontekstā, nevis privātajā sfērā (šajā sakarā
skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
Arsenal Football Club
, 40. punkts).
Tāpat netiek apstrīdēts, ka šī izmantošana tika veikta bez attiecīgās preču zīmes īpašnieka piekrišanas.
Tā kā
Opel
logo ir reģistrēts attiecībā uz rotaļlietām, runa turklāt ir par Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādīto pieņēmumu
par apzīmējumu, kas ir identisks attiecīgajai preču zīmei, attiecībā uz precēm – rotaļlietām, kuras ir identiskas precēm,
attiecībā uz ko šī preču zīme ir reģistrēta. Šajā sakarā ir īpaši jākonstatē, ka izmantošana pamata lietā tika veikta “attiecībā
uz precēm” Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, jo tā attiecās uz preču zīmei identiska apzīmējuma piestiprināšanu
precēm, kā arī to piedāvāšanu, laišanu tirgū vai uzkrājumu veidošanu šiem nolūkiem Direktīvas 5. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkta
izpratnē (šajā sakarā skat. iepriekš minēto spriedumu lietā
Arsenal Football Club
, 40. un 41. punkts).
Tomēr ir jāatgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru ekskluzīvās tiesības, ko paredz Direktīvas 5. panta 1. punkts, tiek piešķirtas,
lai preču zīmes īpašniekam ļautu aizsargāt savas īpašās intereses kā preču zīmes īpašniekam, proti, nodrošināt, ka preču zīme
var pildīt savu funkciju, un tāpēc šo tiesību īstenošanai ir jābūt rezervētai gadījumam, ja apzīmējuma izmantošana no trešo
personu puses kaitē vai varētu kaitēt preču zīmes funkcijām un it īpaši tās pamatfunkcijai, kas ir – nodrošināt patērētājiem
preču izcelsmi (iepriekš minētais spriedums lietā
Arsenal Football Club
, 51. punkts, un 2004. gada 16. novembra spriedums lietā C‑245/02
Anheuser-Busch
,Krājums, I‑10989. lpp., 59. punkts).
Tādējādi attiecībā uz rotaļlietām reģistrētai preču zīmei identiska apzīmējuma piestiprināšanu samazinātiem transportlīdzekļu
modeļiem, ko veic trešā persona, atbilstoši Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktam var aizliegt tikai tad, ja tas kaitē
vai varētu kaitēt šīs preču zīmes funkcijām.
Pamata lietā, ko raksturo apstāklis, ka attiecīgā preču zīme ir reģistrēta gan attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem,
gan arī rotaļlietām, iesniedzējtiesa ir paskaidrojusi, ka Vācijā samērā informēts, uzmanīgs un apdomīgs rotaļlietu nozares
preču vidusmēra patērētājs ir pieradis, ka samazinātie modeļi pamatojas uz faktiski pastāvošiem paraugiem, un pat pievērš
daudz uzmanības absolūtai atbilstībai oriģinālam, no kā izriet, ka uz
Autec
precēm norādīto
Opel
logo minētais patērētājs uztvers kā norādi, ka runa ir par
Opel
markas transportlīdzekļa samazināta mēroga reprodukciju.
Ja ar šiem paskaidrojumiem iesniedzējtiesa ir vēlējusies uzsvērt, ka
Opel
logo identisku apzīmējumu, kurš ir norādīts uz
Autec
tirgojamajiem samazinātajiem modeļiem, konkrētā sabiedrības daļa neuztvers kā norādi, ka šīs preces nāk no
Adam Opel
vai ar to ekonomiski saistītiem uzņēmumiem, tad tai būtu jākonstatē, ka pamata lietā apskatāmā izmantošana nekaitē
Opel
logo kā attiecībā uz rotaļlietām reģistrētās preču zīmes pamatfunkcijai.
Iesniedzējtiesai, ņemot vērā rotaļlietu vidusmēra patērētāju Vācijā, ir jānosaka, vai pamata lietā apskatāmā izmantošana kaitē
Opel
logo kā attiecībā uz rotaļlietām reģistrētās preču zīmes funkcijām. Ir jāatzīmē, ka nešķiet, ka
Adam Opel
būtu apgalvojusi, ka šī izmantošana kaitētu citām šīs preču zīmes funkcijām, izņemot pamatfunkciju.
Turklāt, balstoties uz iepriekš minēto spriedumu lietā
BMW
, iesniedzējtiesai rodas jautājums, vai
Opel
logo
Autec
izmantojis kā preču zīmi, kas ir reģistrēta attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem.
Šajā sakarā ir taisnība, ka iepriekš minētā lieta
BMW
attiecās uz preču zīmei identiska apzīmējuma izmantošanu attiecībā uz pakalpojumiem, kas nebija identiski tiem, attiecībā
uz kuriem šī preču zīme bija reģistrēta, jo pamata lietā apskatāmā preču zīme
BMW
bija reģistrēta attiecībā uz automašīnām, bet ne attiecībā uz automašīnu remonta pakalpojumiem. Tomēr automašīnas, ko preču
zīmes
BMW
īpašnieks pārdeva ar šo preču zīmi, bija tieši trešās personas sniedzamo pakalpojumu – automašīnu remonta – objekts, no kā
izriet, ka bija jāidentificē ar preču zīmi
BMW
apzīmēto automašīnu – minēto pakalpojumu objekta – izcelsme. Ievērojot šo īpašo un nesaraujamo saikni starp precēm, kas bija
apzīmētas ar preču zīmi, un trešās personas sniedzamajiem pakalpojumiem, Tiesa nosprieda, ka konkrētajos iepriekš minētās
BMW
lietas apstākļos preču zīmei identiska apzīmējuma izmantošana, ko trešā persona veic attiecībā uz precēm, kuras tirgo nevis
trešā persona, bet gan preču zīmes īpašnieks, ietilpst Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas jomā.
Izņemot šo konkrēto preču zīmes izmantošanas gadījumu, kad to veic trešā persona – tādu pakalpojumu sniedzējs, kuru objekts
ir ar šo preču zīmi apzīmētās preces, Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas
uz preču zīmei identiska apzīmējuma izmantošanu attiecībā uz trešās personas tirgojamām precēm vai sniedzamiem pakalpojumiem,
kuri ir identiski tiem, attiecībā uz kuriem preču zīme ir reģistrēta.
Pirmkārt, interpretācija, atbilstoši kurai Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās preces vai pakalpojumi ir
tie, ko tirgo vai sniedz trešā persona, izriet no pašas šīs normas formulējuma, it īpaši no vārdiem “izmantot [..] attiecībā
uz precēm vai pakalpojumiem”. Otrkārt, pretēja interpretācija novestu pie tā, ka jēdzieni “preces” un “pakalpojumi”, kas tiek
lietoti Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgajā gadījumā apzīmētu preču zīmes īpašnieka preces un pakalpojumus,
lai gan Direktīvas 6. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā izmantotie jēdzieni “preces” un “pakalpojumi” obligāti attiecas
uz precēm un pakalpojumiem, ko tirgo vai sniedz trešā persona, kas izraisītu to, ka pretēji Direktīvas sistēmai tie paši jēdzieni
būtu jāinterpretē atšķirīgi atkarībā no tā, vai tie ir norādīti 5. vai 6. pantā.
Tā kā pamata lietā
Autec
automašīnas nepārdod, tas
Opel
logo kā attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem reģistrētu preču zīmi Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta
izpratnē neizmanto.
Par Direktīvas 5. panta 2. punkta interpretāciju
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Tiesas pienākums ir sniegt iesniedzējtiesai visus Kopienu tiesību interpretācijas elementus,
kas tai var būt noderīgi, izspriežot iztiesājamo lietu, neatkarīgi no tā, vai šī tiesa savu jautājumu formulējumā uz tiem
atsaukusies (skat. 2004. gada 7. septembra spriedumu lietā C‑456/02
Trojani
, Krājums, I‑7573, 38. punkts, un 2005. gada 15. septembra spriedumu lietā C‑258/04
Ioannidis
,Krājums, I‑8275. lpp., 20. punkts).
Ņemot vērā pamata lietas apstākļus, iesniedzējtiesai ir sniedzama arī Direktīvas 5. panta 2. punkta interpretācija.
Ir taisnība, ka pretēji Direktīvas 5. panta 1. punktam tās 5. panta 2. punkts nevis uzliek dalībvalstīm pienākumu ieviest
valsts tiesībās šajā punktā paredzēto aizsardzību, bet gan aprobežojas ar šādas aizsardzības ieviešanas tiesību piešķiršanu
(2003. gada 9. janvāra spriedums lietā C‑292/00
Davidoff
,
Recueil
, I‑389. lpp., 18. punkts). Tomēr šķiet, un iesniedzējtiesai tas ir jāpārbauda, ka no iepriekš minētajā lietā
Davidoff Bundesgerichtshof
[Federālās Augstākās tiesas] (Vācija) uzdotajiem un Tiesas izvērtētajiem jautājumiem izriet, ka Vācijas likumdevējs Direktīvas
5. panta 2. punkta noteikumus ir transponējis.
Vispirms –
Opel
logo pamata lietā ir reģistrēts arī attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem; turpinot – runa ir par preču zīmi, kurai
Vācijā attiecībā uz šo preču veidu ir reputācija, kas iesniedzējtiesai ir jāpārbauda, un, visbeidzot – mehāniskais transportlīdzeklis
un samazināts šī transportlīdzekļa modelis nav līdzīgas preces. Tādējādi izmantošanu pamata lietā, ja tā rada negodīgas priekšrocības,
kas izriet no preču zīmes kā tādas preču zīmes, kas ir reģistrēta attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, atšķirtspējas
vai reputācijas, vai rada kaitējumu preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai, var aizliegt arī atbilstoši Direktīvas 5. panta
2. punktam.
Tiesas sēdē Tiesā
Adam
Opel
norādīja, ka tā ir ieinteresēta, lai
Opel
markas transportlīdzekļu samazināto modeļu kvalitāte būtu laba un lai šie modeļi katrā ziņā būtu aktuāli, jo pretējā gadījumā
šīs preču zīmes kā tādas preču zīmes, kas ir reģistrēta attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, reputācija būtu apdraudēta.
Katrā ziņā runa ir par faktu vērtējumu. Iesniedzējtiesai attiecīgajā gadījumā jāpārbauda, vai pamata lietā apskatāmā izmantošana
ir nepamatota un rada negodīgas priekšrocības, kas izriet no reģistrētas preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas, vai rada
kaitējumu preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai.
Tādējādi uz pirmo jautājumu ir jāatbild, ka, ja preču zīme ir aizsargāta gan attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem,
saistībā ar kuriem tai ir reputācija, gan arī rotaļlietām, apzīmējuma, kas ir identisks šai preču zīmei, piestiprināšana samazinātiem
ar šo preču zīmi apzīmēto transportlīdzekļu modeļiem nolūkā šos transportlīdzekļus atbilstoši atveidot, kuru trešā persona
veic, nesaņemot preču zīmes īpašnieka piekrišanu, un šo samazināto modeļu tirdzniecība:
–        ir izmantošana Direktīvas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, kuru preču zīmes īpašnieks ir tiesīgs aizliegt, tad,
ja šī izmantošana kaitē vai varētu kaitēt preču zīmes kā tādas preču zīmes, kas ir reģistrēta attiecībā uz rotaļlietām, funkcijām;
–        ir izmantošana Direktīvas 5. panta 2. punkta izpratnē, ko preču zīmes īpašnieks ir tiesīgs aizliegt – ja vien šajā normā paredzētā
aizsardzība valsts tiesībās ir ieviesta – tad, ja šī izmantošana ir nepamatota un rada negodīgas priekšrocības, kas izriet
no preču zīmes kā tādas preču zīmes, kas ir reģistrēta attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, atšķirtspējas vai reputācijas,
vai rada kaitējumu preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai.

Par otro jautājumu
Lai gan ar otro jautājumu iesniedzējtiesa formāli lūdz sniegt Direktīvas 6. panta 1. punkta a) apakšpunkta interpretāciju,
no iesniedzējtiesas lēmuma skaidri izriet, ka patiesībā tā vēlas saņemt šī punkta b) apakšpunkta interpretāciju.
Vispirms ir jāatzīmē, ka pamata lietā apskatāmo
Opel
logo izmantošanu nevar pamatot ar Direktīvas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šīs preču zīmes piestiprināšanas
Autec
samazinātajiem modeļiem mērķis nav norādīt šo rotaļlietu nolūku.
Direktīvas 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteic, ka preču zīme nedod tās īpašniekam tiesības aizliegt trešai personai
izmantot komercdarbībā norādes attiecībā uz preču vai sniegtā pakalpojuma veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību,
ģeogrāfisko izcelsmi, preču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku, vai citas preču vai pakalpojumu īpašības.

Adam
Opel
un Francijas valdība norāda, ka šīs normas mērķis ir it īpaši novērst situāciju, kurā preču zīmes īpašnieks varētu iebilst
pret norādes, kura apraksta kādu trešās personas preču vai pakalpojumu īpašību, izmantošanu no šīs personas puses. Šajā lietā
Opel
logo nekādā veidā nenorāda uz samazināto modeļu veidu, kvalitāti vai citām īpašībām. Eiropas Kopienu Komisijai par pamata
lietā apskatāmo izmantošanu ir tāds pats viedoklis, bet tā neizslēdz, ka citos faktiskajos apstākļos, ja samazinātie modeļi
būtu paredzēti kolekcionāriem, oriģinālā transportlīdzekļa katra elementa identiska atveidošana eventuāli varētu veidot būtisku
šīs preču kategorijas īpašību, no kā izriet, ka Direktīvas 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts varētu attiekties arī uz preču
zīmes kopiju, kas atbilst oriģinālam.
Saistībā ar minēto, lai gan šī norma, pirmkārt, ir vērsta uz to, lai neļautu preču zīmes īpašniekam aizliegt konkurentiem
izmantot vienu vai vairākus aprakstošus jēdzienus, kuri veido preču zīmes sastāvdaļu, lai norādītu uz noteiktām šo konkurentu
preču īpašībām (skat. it īpaši 1999. gada 4. maija spriedumu apvienotajās lietās C‑108/97 un C‑109/97
Windsurfing Chiemsee
,
Recueil
, I‑2779. lpp., 28. punkts), tās formulējums ar šādu gadījumu nekādā ziņā neaprobežojas.
Tādējādi
a priori
nevar izslēgt, ka minētā norma dod trešai personai tiesības izmantot preču zīmi, ja šī izmantošana ir vērsta uz to, lai sniegtu
norādi par šīs trešās personas tirgojamo preču veidu, kvalitāti vai citām īpašībām, tiktāl, ciktāl šī izmantošana atbilst
godīgai praksei rūpnieciskās vai komerciālās lietās.
Tomēr apzīmējuma, kas ir identisks preču zīmei, kura ir reģistrēta cita starpā attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem,
piestiprināšana samazinātiem ar šo preču zīmi apzīmēto transportlīdzekļu modeļiem, lai tos atbilstoši atveidotu, nav vērsta
uz to, lai sniegtu norādi attiecībā uz kādu minēto samazināto modeļu īpašību, bet gan ir vienīgi oriģinālā transportlīdzekļa
atbilstošas atveidošanas elements.
Tādējādi uz otro jautājumu ir jāatbild, ka, ja preču zīme ir reģistrēta cita starpā attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem,
apzīmējuma, kas ir identisks šai preču zīmei, piestiprināšana samazinātiem ar šo preču zīmi apzīmēto transportlīdzekļu modeļiem
nolūkā šos transportlīdzekļus atbilstoši atveidot, kuru trešā persona veic, nesaņemot preču zīmes īpašnieka piekrišanu, un
šo samazināto modeļu tirdzniecība nav izmantošana par norādi attiecībā uz šo samazināto modeļu īpašībām Direktīvas 6. panta
1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.

Par trešo jautājumu
Ņemot vērā uz otro jautājumu sniegto atbildi, uz trešo jautājumu nav jāatbild.

Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata prāvā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par
tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku
tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (pirmā palāta) nospriež:
1)
ja preču zīme ir aizsargāta gan attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, saistībā ar kuriem tai ir reputācija, gan
arī rotaļlietām, apzīmējuma, kas ir identisks šai preču zīmei, piestiprināšana samazinātiem ar šo preču zīmi apzīmēto transportlīdzekļu
modeļiem nolūkā šos transportlīdzekļus atbilstoši atveidot, kuru trešā persona veic, nesaņemot preču zīmes īpašnieka piekrišanu,
un šo samazināto modeļu tirdzniecība:
–
ir izmantošana Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmās direktīvas 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā
uz preču zīmēm, 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, kuru preču zīmes īpašnieks ir tiesīgs aizliegt, tad, ja šī izmantošana
kaitē vai varētu kaitēt preču zīmes kā tādas preču zīmes, kas ir reģistrēta attiecībā uz rotaļlietām, funkcijām;
–
ir izmantošana šīs pašas direktīvas 5. panta 2. punkta izpratnē, ko preču zīmes īpašnieks ir tiesīgs aizliegt – ja vien šajā
normā paredzētā aizsardzība valsts tiesībās ir ieviesta – tad, ja šī izmantošana ir nepamatota un rada negodīgas priekšrocības,
kas izriet no preču zīmes kā tādas preču zīmes, kas ir reģistrēta attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, atšķirtspējas
vai reputācijas, vai rada kaitējumu preču zīmes atšķirtspējai vai reputācijai;
2)
ja preču zīme ir reģistrēta cita starpā attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, apzīmējuma, kas ir identisks šai preču
zīmei, piestiprināšana samazinātiem ar šo preču zīmi apzīmēto transportlīdzekļu modeļiem nolūkā šos transportlīdzekļus atbilstoši
atveidot, kuru trešā persona veic, nesaņemot preču zīmes īpašnieka piekrišanu, un šo samazināto modeļu tirdzniecība nav izmantošana
par norādi attiecībā uz šo samazināto modeļu īpašībām Direktīvas 89/104 6. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – vācu.