CELEX: 62002CJ0444
Direktiiv 96/9/EÜ
Andmebaaside õiguskaitse
Andmebaasi mõiste
Sui generis õiguse kohaldamisala
Jalgpalli meistriliiga võistluskalendrid
Kihlveod

Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse
kohta (EÜT L 77, lk 20; ELT eriväljaanne 13/15, lk 459; edaspidi „direktiiv”) sätete tõlgendamist.
Taotlus esitati kohtuasjas société Fixtures Marketing Ltd (edaspidi „Fixtures”)
versus
Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (edaspidi „OPAP”). Kohtuvaidlus tekkis seetõttu, et OPAP kasutas ennustusmängude
korraldamiseks informatsiooni, mis sisaldus Inglise ja Šoti jalgpalli meistriliiga võistluskalendrites.

Õiguslik taust
Direktiivi eesmärk on selle artikli 1 lõike 1 kohaselt tagada ükskõik millises vormis andmebaaside kaitse . Direktiivi artikli
1 lõige 2 määratleb andmebaasi kui „süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali
kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil”.
Direktiivi artikkel 3 annab autoriõigusliku kaitse „sisu valiku või korralduse poolest autori intellektuaalseks loominguks
olevaid andmebaasidele”.
Direktiivi artikkel 7 kehtestab
sui generis
õiguse:
„Kaitse objekt
1.      Liikmesriigid sätestavad andmebaasi tegija õiguse keelata andmebaasi kogu sisust või kvantiteedilt või kvaliteedilt olulisest
osast väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, kui selle andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.
2.      Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
väljavõtte tegemine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa mis tahes viisil või mis tahes vormis ajutine või alaline ülekandmine teise
väljendusvormi;
b)
taaskasutamine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa kättesaadavaks tegemine üldsusele kas koopiate levitamise, rentimise, sidusliini
kaudu edastamise või muul viisil ülekandmise teel. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või
tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses.
Avalikku laenutamist ei loeta väljavõtte tegemiseks ega taaskasutamiseks.
3.      Lõikes 1 sätestatud õiguse võib üle anda, loovutada või anda loa (litsentsi) selle kasutamiseks.
4.      Lõikes 1 sätestatud õigust kohaldatakse olenemata sellest, kas vastav andmebaas on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Veel kohaldatakse seda olenemata sellest, kas vastava andmebaasi sisu on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Andmebaaside kaitsmine lõikes 1 ettenähtud õigusega ei piira nende sisu kohta kehtivaid õigusi.
5.      Andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduv ja süstemaatiline väljavõtete tegemine ja/või nende taaskasutamine,
mis võib viia andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevate tegudeni või kahjustada põhjendamatult andmebaasi tegija
seaduslikke huve, ei ole lubatud.”
Direktiiv võeti Kreeka õigussüsteemi üle seadusega nr 2819/2000 (FEK A’ 84/15.3.2000).

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Eelotsusetaotlusest tuleneb, et Inglise ja Šoti jalgpalli meistriliiga võistluste korraldajad olid litsentsilepingu alusel
usaldanud Football Fixtures Ltd’le võistluskalendri kasutamise haldamise väljaspool Ühendkuningriiki. Fixtures’ile anti õigus
esindada kalendri autoriõiguste omanikke.
OPAP-il on Kreekas hasartmängude korraldamise monopol. Oma tegevuses kasutab ta Inglise ja Šoti jalgpalli meistriliiga võitluskalendrites
sisalduvat informatsiooni.
Fixtures esitas Monomeles Protodikeio Athinon’ile hagiavalduse OPAP-i vastu põhjendusel, et viimase tegevus on vastuolus direktiivi
artikli 7
sui generis
õigusega.
Seistes silmitsi direktiivi tõlgendusprobleemiga, otsustas Monomeles Protodikeio Athinon otsuse tegemise edasi lükata ja esitada
Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kuidas peab mõistma terminit „andmebaasid” ning milline on direktiivi […] ning eriti selle artiklis 7 sätestatud
sui generis
õiguse kohaldamisala ulatus?
2.      Pidades silmas direktiivi kohaldamisala ulatust, kas jalgpalli meistriliiga võistluskalendrid on kaitstud andmebaasina, mille
puhul eksisteerib koostaja
sui generis
õigus ning millistel tingimustel see nii on?
3.      Millisel juhul on andmebaasi õigust rikutud ning kas see õigus on kaitstud ka siis, kui andmebaasi sisu muudetakse?”

Eelotsuse küsimused

Vastuvõetavus
Soome valitsus vaidlustab eelotsusetaotluse vastuvõetavuse. Ta leiab, et eelotsusetaotlus ei sisalda piisaval määral põhikohtuasja
õiguslikke ja faktilisi asjaolusid, mis takistab Euroopa Kohtul vastata tõstatatud küsimustele ning liikmesriikidel asjakohaseid
märkusi esitada.
Tuleb meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt nõuab vajadus anda siseriiklikule kohtunikule vajalik ühenduse õiguse
tõlgendus seda, et siseriiklik kohtunik esitaks faktiliste ja õiguslike asjaolude kogumi, mille põhjalt küsimused esitati
või vähemalt seletab faktilist situatsiooni, mille põhjalt küsimused tõusetusid (21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas
C‑67/96: Albany, EKL 1999, lk I‑5751, punkt 39).
Eelotsusetaotluses sisalduv informatsioon ei pea mitte ainult lubama kohtul anda vajalikke vastuseid, vaid andma liikmesriikide
valitsustele ja teistele asjaomastele pooltele võimaluse esitada Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja artikli 20 alusel oma seisukohad.
Euroopa Kohtu pädevuses on tagada selle võimaluse olemasolu, võttes arvesse asjaolu, et mainitud sätte alusel teavitatakse
asjaomaseid pooli vaid eelotsusetaotlusest (eespool viidatud kohtuotsus Albany, punkt 40).
Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja artikli 20 alusel põhikohtuasja poolte ja liikmesriikide valitsuste esitatud seisukohtadest
ilmneb antud juhul, et eelotsusetaotluses märgitud infomatsiooni põhjal on nad aru saanud, et põhikohtuasi on saanud alguse
jalgpalli võistluskalendrite teabe kasutamisest OPAP-i poolt spordikihlvedude korraldamiseks, ning selle taustal soovib eelotsusetaotluse
esitanud kohus täpsustust andmebaaside mõiste kohta direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses ja seletust sama direktiivi artikli
sui generis
õiguse kohaldamisala ja ulatuse kohta.
Lisaks sellele käsitleb taotlus asjaomaste jalgpalliliigade ehk Football Fixtures Ltd ja Fixtures’i omavahelisi suhteid, mis
võimaldavad mõista, miks taotleb viimane põhikohtuasjas
sui generis
õigusega seotud kaitset.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt esitatud informatsioon annab Euroopa Kohtule piisava ülevaate põhikohtuasja küsimusest
selleks, et tõlgendada kohtuvaidluse asjakohaseid ühenduse õiguse sätteid.
Seega on eelotsusetaotlus vastuvõetav.

Sisu
Andmebaaside mõiste direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses
Kahe esimese küsimusega küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, mida hõlmab andmebaaside mõiste direktiivi artikli 1 lõike
2 tähenduses ning kas jalgpalli meistriliigade võistluskalendreid saab pidada andmebaasideks.
Direktiivis on andmebaaside mõiste määratletud artikli 1 lõikega 2 kui „süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate
teoste, andmete või muu materjali kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil”.
Nagu leiavad Fixtures ja komisjon, viitavad mitmed aspektid sellele, et ühenduse seadusandja on soovinud andmebaaside mõistet
võimalikult laialt defineerida, piiramata seda formaalsete, tehniliste või materiaalsete kaalutlustega.
Nii sätestab direktiivi artikli 1 lõige 1, et õiguskaitse hõlmab „ükskõik millises  vormis” andmebaase.
Samas hõlmas komisjoni 15. aprillil 1992 esitatud nõukogu direktiivi eelnõu andmebaaside õiguskaitse kohta (EÜT 1992, C 156,
lk 4) eelnõu artikli 1 esimese lõigu punkti 1 määratluse kohaselt vaid elektroonilisi andmebaase, alles seadusandliku protsessi
käigus otsustati, et „käesoleva direktiivi kohast kaitset tuleb laiendada ka mitteelektroonilistele andmebaasidele”, nii nagu
see on sätestatud direktiivi 14. põhjenduses.
Direktiivi 17. põhjenduse kohaselt peab andmebaasi mõistest aru saama nii, et selle all tuleb mõista kõiki „kirjanduslike,
kunstiliste, muusikaliste või muude teoste kogusid või muu materjali nagu tekstide, helide, kujutiste, arvude, faktide või
andmete kogusid”. Asjaolu, et käesolevas kohtuasjas tähtsust omavad andmed või nende elemendid on spordi valdkonnast, ei takista
neid määratlemast andmebaasidesse kuuluvatena kõnealuse direktiivi mõistes.
Euroopa Parlament soovitas aga oma 23. juuni 1993. aasta arvamuses nõukogu andmebaaside õiguskaitse direktiivi eelnõu kohta
(EÜT C 194, lk 144), et andmebaaside määratlus seataks sõltuvusse tingimusest, mille kohaselt koosneb kogu „olulisest hulgast”
andmetest, töödest või muudest materjalidest, kuid see tingimust ei ole aga enam direktiivi artikli 1 lõike 2 definitsioonis.
Andmebaasi määratlemiseks direktiivi mõistes ei oma tähtsust see, kas kogu koosneb teabest, mis on pärit ühest või mitmest
teisest allikast kui isikult, kes on kogu koostaja, koostaja loodud teabest või nii ühest kui teisest neisse kahte kategooriasse
kuuluvast teabest.
Vastupidiselt Kreeka ja Portugali valitsuse väidetele ei järeldu direktiivis sätestatust, et andmebaasi määratlemine sõltub
autori intellektuaalse loomingu olemasolust. Nagu märgib komisjon, on originaalsuse nõue asjakohane vaid selleks, et otsustada,
kas andmebaas on direktiivi II peatükis sätestatud autoriõiguse kaitsega hõlmatud, nagu on kehtestatud ka direktiivi artikli
3 lõikega 1 ning 15. ja 16. põhjendusega.
Laiendava tõlgenduse taustal tuleneb direktiivi erinevatest aspektidest, et andmebaaside mõiste erilisus direktiivi tähenduses
tuleneb funktsionaalsest kriteeriumist.
Direktiivi põhjenduste analüüs ning eriti 10. põhjenduse sõnastus, mille kohaselt kasvab „nii ühenduses kui kogu maailmas
kõikides kaubandus- ja tööstussektorites iga-aastaselt” loodava ja töödeldava informatsiooni hulk kiiresti, näitab, et kõnealuse
direktiivi kehtestatud õiguskaitse toetab „infosalvestamissüsteemide” ja „infotöötlussüsteemide” arengut, nagu märgitud 10.
ja 12. põhjenduses.
Andmebaasi määratlus on eelkõige seatud sõltuvusse „sõltumatu materjaliga” kogu olemasolust, st materjal on omavahel lahutatav,
ilma et selle informatiivne, kirjanduslik, kunstiline, muusikaline või muu väärtus kannataks. Seetõttu ei kuulu 17. põhjenduse
kohaselt salvestis või audiovisuaalne, kinematograafiline, kirjanduslik või muusikaline teos iseenesest direktiivi reguleerimisalasse.
Kogu määratlemine andmebaasina eeldab, et see peab hõlmama niisuguste sõltumatute teoste, andmete või muu materjali kogusid,
mis on korraldatud süstemaatiliselt või metoodiliselt ning millele on võimalik individuaalselt ühel või teisel viisil juurde
pääseda. 21. põhjenduse kohaselt pole nõutav, et selline süstemaatiline või metoodiline korraldus oleks füüsiliselt nähtav;
kõnealuse direktiivi 13. põhjendusest tuleneb, et kogu korraldatakse, talletatakse ning sellele pääsetakse juurde vahendite
abil, mille hulka kuuluvad elektroonilised, elektromagnetilised või elektro-optilised protsessid, või muul viisil, näiteks
indeksi, sisukorra, struktuuri või teatud erilise liigitamisviisi abil, mis lubab määratleda igasugust kogus sisalduvat sõltumatut
materjali.
See teine tingimus lubab eristada direktiivi tähenduses andmebaasi – mida iseloomustab see, et sellest on võimalik otsida
kõiki andmebaasi individuaalseid koostisosi – materjali kogust, mis kannab endas teavet, kuid millega pole võimalik selles
sisalduvaid individuaalseid koostisosasid töödelda.
Ülaltoodud analüüsist järeldub, et andmebaaside mõiste direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses hõlmab igasuguseid süstemaatiliselt
või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali kogusid, mille koostisosad on individuaalselt
kättesaadavad.
Põhikohtuasjas on jalgpallikohtumise kuupäev, kellaaeg ja kahe võistkonna – võõrustaja ja külalisvõistkonna – nimi direktiivi
artikli 1 lõike 2 tähenduses eraldiseisvad teabeelemendid, sest nad sisaldavad iseseisvat informatsioonilist väärtust.
Ehkki jalgpalli võistlussarja seisukohast on oluline asjaomase võistlussarja erinevate kohtumiste üldine arvessevõtmine, on
sellest hoolimata võistluse kuupäeva, kellaaega ning kohtuvate meeskondade nime sisaldaval teabel iseseisev väärtus osas,
milles see annab kolmandatele asjassepuutuvatele isikutele teavet.
Jalgpallikohtumiste kuupäevad, kellaajad ning võistkondade nimed on sellisel juhul iseseisvate teabeelementide kogu. Jalgpalli
võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning meeskondade nimede kogumine kalendrisse tähendab süstemaatilist
või metoodilist korrastatust ning kogu teabeelementide individuaalset kättesaadavust. Kreeka ja Austria valitsuse poolt viidatud
asjaolu, et kohtuvad meeskonnad loositakse, ei mõjuta ülaltoodud analüüsi.
Ülaltoodust järeldub, et jalgpalli meistriliiga võistluskalendrit, nagu põhikohtuasja vaidluse ese, võib pidada andmebaasiks
direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses.

Sui generis
õiguse kohaldamisala
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib Euroopa Kohtult kahe esimese küsimusega
sui generis
õiguse kaitse kohaldamisala ulatust põhikohtuasja situatsioonis.
Direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaselt kaitseb
sui generis
õigus andmebaase, mis vastavad täpsetele kriteeriumitele, eriti kui nende sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
on tehtud kvalitatiivselt või kvantitatiivselt oluline investeering.
Direktiivi 9., 10. ja 12. põhjenduse kohaselt on direktiivi lõppeesmärk, nagu märgivad ka OPAP ja Kreeka valitsus, toetada
ja kaitsta kõikides tegevusvaldkondades igal aastal loodava ja töödeldava andmete hulga plahvatusliku kasvu tingimustes infoturu
arendamisel olulist rolli mängivate informatsiooni „säilitamise” ja „töötlemise” süsteemidesse tehtud investeeringuid. Sellest
tuleneb, et andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringu mõistet tuleb aduda kui üldist
andmebaasi loomiseks tehtud investeeringut.
Selle taustal peab andmebaasi sisu säilitamiseks tehtud investeering, nagu rõhutavad ka OPAP ning Belgia, Austria ja Portugali
valitsus, hõlmama iseseisvate teabeelementide väljaotsimist ja kogumist andmebaasi, jättes välja iseseisvate teabeelementide
allikad. Direktiiviga kehtestatud
sui generis
õiguskaitse eesmärk on soodustada olemasoleva informatsiooni säilitamis- ning töötlemissüsteemide loomist, mitte teabe loomist,
mis oleks hiljem koondatav andmebaasi.
Selline tõlgendus saab toetust direktiivi 39. põhjendusest, mille kohaselt on
sui generis
õiguse eesmärk kaitsta andmebaasi „sisu omandamisel ja kogumisel” tehtud finants- ja ametialaste investeeringute tulemusi
omastamise eest. Nagu märgib ka kohtujurist oma ettepaneku punktides 67–72, toetavad 39. põhjenduse kõik erinevad tõlked,
välja arvatud mõned väiksed erinevused sõnastuses, tõlgendust, mis välistab omandamise mõistest andmebaasis sisalduva materjali
loomise.
Direktiivi 19. põhjendus, mille kohaselt ei kujuta muusikaliste esituste erinevate salvestiste kogu CD-plaadil endast
sui generis
õiguse alla kuulumiseks piisavalt olulist investeeringut, on lisaargument selle tõlgenduse toetuseks. Sellest tuleneb, et
vahendeid, mida on kasutatud teoste või andmebaasis sisalduva materjali, antud juhul CD-plaadi loomiseks, ei saa võrdsustada
selle andmebaasi sisu omandamiseks tehtud investeeringuga ning seda ei saa seega võtta arvesse selle andmebaasi loomiseks
tehtud investeeringu olulisuse hindamisel.
Andmebaasi sisu kontrollimiseks tehtud investeeringut tuleb mõista kui andmebaasi loomisel ja selle kasutamise ajal väljaotsitud
materjali õigsuse kontrollimiseks kasutatud vahendeid tagamaks andmebaasis sisalduva informatsiooni usaldusväärsust. Andmebaasi
sisu esitamiseks tehtud investeeringu mõiste puudutab vahendeid, mis on kulutatud, et luua andmebaasile informatsiooni töötlemise
funktsioon, näiteks süstemaatiline ja metoodiline andmebaasi sisu korrastatus ning samuti sisu individuaalse kättesaadavuse
korraldamine.
Andmebaasi loomiseks tehtud investeering võib koosneda finants-, tehniliste või inimressursside või vahendite kasutamisest,
kuid see peab olema kvantitatiivselt või kvalitatiivselt hinnates oluline. Kvantitatiivne hindamine võtab arvesse arvudes
mõõdetavaid vahendeid, kvalitatiivne arvudega mõõdetamatuid pingutusi, nagu intellektuaalne tegevus või energiakulu, nagu
tuleneb direktiivi 7., 39. ja 40. põhjendusest.
Selle taustal ei ole iseenesest välistatud olukord, kus andmebaasi loomine on seotud põhitegevusega, mille raames andmebaasi
looja on ühtlasi andmebaasis sisalduva materjali looja, et see isik võiks nõuda
sui generis
õigusest tulenevat kaitset, tingimusel et on tõendatud, et kõnealuse materjali omandamine, kontrollimine või esitamine käesoleva
otsuse punktide 40–43 tähenduses tõi kaasa kvantitatiivselt või kvalitatiivselt olulise investeeringu, mis on eraldiseisev
selle materjali loomiseks kulutatud vahenditest.
Seega kui andmete väljaotsimine ja nende õigsuse kontroll andmebaasi loomise hetkel ei nõua reeglina andmebaasi loojalt erivahendeid,
kuna tegut on tema poolt loodud ja tema valduses olevate andmetega, võib ikkagi andmete kogumine, süstemaatiline või metoodiline
korrastamine, individuaalse kättesaadavuse korraldamine ning nende andmete täpsuse kontrollimine andmebaasi kasutamise ajal
sellegipoolest nõuda kvantitatiivselt ja/või kvalitatiivselt olulist investeeringut direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses.
Põhikohtuasjas käsitletavate jalgpalli võistlussarja korraldamise raames kuupäevade, kellaaegade ning erinevatel võistlustel
kohtuvate jalgapallimeeskondade nimede määramiseks kulutatud vahendid vastavad võistluskalendri loomise investeeringule, nagu
leiavad OPAP ja Belgia, Austria ja Portugali valitsus. Selline võistlussarja korraldamiseks tehtud investeering on seotud
nende andmete loomisega, millest kõnealune andmebaas koosneb ehk iga võistlussarja kohtumiste andmetega. Seetõttu ei saa seda
direktiivi artikli 7 lõike 1 raames arvesse võtta.
Jättes kõrvale eelmises punktis käsitletud investeeringu, tuleb neil asjaoludel kontrollida, kas jalgpalli kohtumiste võistluskalendri
sisu omandamine, kontrollimine või esitamine kujutab endast kvantitatiivselt või kvalitatiivselt olulist investeeringut.
Jalgpallikohtumiste võistluskalendri andmete väljaotsimine ning kokkukogumine ei nõua profiliigadelt erilist pingutust. Nad
on tegelikult lahutamatult seotud nende andmete loomisega, osaledes selles vahetult jalgpalli võistlussarjade korraldajatena.
Seega ei nõua jalgpalli võistluskalendri sisu omandamine mingisugust kalendris sisalduvate andmete loomisest eraldi investeeringut.
Jalgpalli profiliigad ei pea eriliselt pingutama, et kontrollida kalendri koostamisel võistlussarja kohtumiste andmete täpsust,
kuna nimetatud liigad on nende andmete loomisesse vahetult kaasatud. Mis puutub aga võistluskalendrite sisu täpsuse kontrollimisse
hooaja jooksul, siis nagu tuleneb Fixtures’i märkustest, hõlmab see nende kalendrite teatud andmete kohandamist, võtmaks arvesse
liigade poolt või nendega kooskõlas otsustatud kohtumiste või võistluste toimumisaja muudatusi. Sellist kontrollimist ei saa
lugeda oluliseks investeeringuks.
Ka jalgpalli võistluskalendri esitamine on vahetult seotud selle kalendri sisuks olevate andmete loomisega. Seega ei saa seda
pidada andmebaasi andmete loomisest eraldi investeeringuks.
Sellest järeldub, et ei jalgpalli võistluskalendri sisu kogumine, kontrollimine ega esitamine ei vaja olulist investeeringut,
mis õigustaks
sui generis
õiguse kaitset direktiivi artikli 7 tähenduses.
Arvestades eeltoodut, tuleb kahele esimesele tõstatatud küsimustele vastata järgnevalt:
–        Andmebaasi mõiste direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses hõlmab kõiki süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate
teoste, andmete või muu materjali kogusid, mis lubavad tutvuda kogu individuaalsete koostisosadega.
–        Põhikohtuasja jalgpalli võistluskalender on andmebaas direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses.
–        Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui vahendeid,
mis on kulutatud olemasoleva materjali välja otsimiseks ning nimetatud andmebaasi andmete kokkukogumiseks. Mõiste ei hõlma
vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi sisu koostisosade loomiseks. Jalgpalli võistlussarja korraldamiseks koostatud võistluskalendri
puhul ei hõlma see mõiste vahendeid, mis on kulutatud võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate
meeskondade kindlaksmääramiseks.
Esitatud põhjenduste tõttu ei ole vaja kolmandale esitatud küsimusele vastata.

Kohtukulud
Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud,
ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes otsustab Euroopa Kohus (suurkoda):
Andmebaasi mõiste Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta artikli
1 lõike 2 tähenduses hõlmab kõiki süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali
kogusid, mis lubavad tutvuda individuaalselt kogu koostisosadega.
Põhikohtuasja jalgpalli võistluskalender on andmebaas direktiivi 96/9 artikli 1 lõike 2 tähenduses.
Andmebaasi sisu omandamiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi 96/9 artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui vahendeid,
mis on kulutatud olemasoleva materjali välja otsimiseks ning nimetatud andmebaasi andmete kokkukogumiseks. Mõiste ei hõlma
vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi sisu koostisosade loomiseks. Jalgpalli võistlussarja korraldamiseks koostatud kohtumiste
kalendri puhul ei hõlma see mõiste vahendeid, mis on kulutatud võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade
ning kohtuvate meeskondade määramiseks.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: kreeka.