CELEX: 62003TJ0211
Kopienas preču zīme
Grafiskas preču zīmes "Faber" reģistrācijas pieteikums
Valsts vārdiskas un grafiskas preču zīmes "NABER" īpašnieka iebildumi
Reģistrācijas atteikums

Prāvas priekšvēsture
1       1997. gada 14. novembrī prasītāja Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) iesniedza Kopienas
preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, pamatojoties uz grozīto Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 40/94 par Kopienas
preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp.).
2       Reģistrācijai pieteiktā preču zīme ir grafisks apzīmējums “Faber”, kas attēlots šādi:
3       Preces, attiecībā uz kurām tika pieteikta preču zīmes reģistrācija, ietilpst 1., 2. un 3. klasē atbilstoši pārskatītajam un
grozītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas
vajadzībām, un attiecībā uz katru no klasēm atbilst šādam aprakstam:
–       1. klase: “Ķimikālijas rūpnieciskiem un zinātniskiem nolūkiem; neapstrādāti mākslīgie sveķi; miecvielas; līmvielas rūpnieciskiem
nolūkiem”;
–       2. klase: “Krāsas, pernicas, lakas; pretkorozijas līdzekļi un koksnes konservēšanas līdzekļi; krāsvielas; kodnes; neapstrādāti
dabiskie sveķi; lokšņveida un pulverveida metāli mākslinieciskiem un dekoratīviem nolūkiem un iespieddarbiem”;
–       3. klase: “Balināšanas vielas un citi veļas mazgāšanas līdzekļi; tīrīšanas, pulēšanas, attaukošanas un abrazīvie līdzekļi;
ziepes; parfimērijas izstrādājumi; ēteriskās eļļas; kosmētiskie līdzekļi, matu losjoni, zobu pulveri un pastas”.
4       1999. gada 11. janvārī preču zīmes reģistrācijas pieteikums tika publicēts
Bulletin des marques communautaires
[“Kopienas Preču Zīmju Biļetenā”] Nr. 2/99.
5       1999. gada 12. aprīlī
Industrias Quimicas Naber, SA Nabersa
(turpmāk tekstā – “Iebildumu iesniedzēja”), pamatojoties uz Regulas Nr. 40/94 42. pantu, iesniedza iebildumus pret pieteiktās
preču zīmes reģistrāciju attiecībā uz visām precēm, kas minētas reģistrācijas pieteikumā. Iebildums pamatots ar to, ka pastāv
sajaukšanas iespēja Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē. Iebildums balstīts uz to, ka pastāv šādas
agrākas valsts preču zīmes, kuru īpašniece ir Iebildumu iesniedzēja:
–       valsts vārdiska preču zīme “NABER”, kas reģistrēta Spānijā ar Nr. 801 202 attiecībā uz precēm 1. klasē (“Ķimikālijas un līmvielas
rūpnieciskiem nolūkiem; balināšanas līdzekļi; sintētiskie un mākslīgie sveķi”);
trīs grafiskas preču zīmes “Naber”, kuru grafiskais attēlojums reproducēts turpmāk, kas reģistrētas Spānijā ar Nr. 2 072 120,
2 072 121 un 2 072 122 attiecībā uz, attiecīgi, precēm 1. klasē [“Ķimikālijas rūpnieciskiem un zinātniskiem (izņemot medicīnas
zinātni) un fotogrāfijas nolūkiem, kā arī dārzkopības un mežkopības nolūkiem; neapstrādāti sintētiskie sveķi, neapstrādātas
plastmasas; mēslojumi (dabīgie un mākslīgie); ķīmiskie ugunsdzēšanas līdzekļi; ķīmiskie līdzekļi metālu rūdīšanai un lodēšanai;
ķīmiskās vielas pārtikas produktu konservēšanai; miecvielas; līmvielas rūpnieciskiem nolūkiem”], 2. klasē (“Krāsas, pernicas,
lakas; pretkorozijas līdzekļi un koksnes konservēšanas līdzekļi; krāsvielas; kodnes; neapstrādāti dabiskie sveķi; lokšņveida
un pulverveida metāli mākslinieciskiem un dekoratīviem nolūkiem un iespieddarbiem”) un 3. klasē (“Balināšanas vielas un citi
veļas mazgāšanas līdzekļi; tīrīšanas, pulēšanas, attaukošanas un abrazīvie līdzekļi; ziepes; parfimērijas izstrādājumi; ēteriskās
eļļas; kosmētiskie līdzekļi, matu losjoni, zobu pulveri un pastas, ķermeņa dezodoranti”).
6       Ar 2001. gada 23. aprīļa lēmumu Iebildumu nodaļa iebildumu noraidīja, motivējot ar to, ka starp apskatāmajām zīmēm nav vizuālas,
fonētiskas vai konceptuālas līdzības, un tādējādi nepastāv to sajaukšanas iespēja.
7       2001. gada 25. jūnijā Iebildumu iesniedzēja saskaņā ar Regulas Nr. 40/94 57.–62. pantu par Iebildumu nodaļas lēmumu iesniedza
apelāciju ITSB.
8       Ar 2003. gada 19. marta lēmumu (turpmāk tekstā – “Apstrīdētais lēmums”), kas prasītājai paziņots ar 2003. gada 3. aprīļa vēstuli,
ITSB Apelāciju ceturtā padome, pirmkārt, apstiprināja Iebildumu nodaļas vērtējumu, saskaņā ar kuru nepastāv līdzība starp
pieteikto preču zīmi un agrākām grafiskām preču zīmēm, kas pieder Iebildumu iesniedzējai. Otrkārt, Apelāciju padome – pēc
tam, kad tā bija izslēgusi iespēju, ka konceptuāla salīdzināšana attiecas uz šo lietu – atzina, ka pastāv vizuāla un fonētiska
līdzība starp pieteikto preču zīmi un Iebildumu iesniedzējai piederošu agrāku vārdisku preču zīmi, tāpat kā pastāv līdzība
starp precēm, kas apzīmētas ar šīm divām preču zīmēm. Tā rezultātā Apelāciju padome apmierināja apelācijas prasību un daļēji
atcēla Iebildumu nodaļas lēmumu.

Lietas dalībnieku prasījumi
9       Prasītājas prasījumi Pirmās instances tiesai ir šādi:
–       atcelt vai grozīt Apstrīdēto lēmumu, ciktāl tajā atzīts, ka pastāv līdzība un, tātad, sajaukšanas iespēja starp pieteikto
preču zīmi un Iebildumu iesniedzējai piederošu agrāku vārdisko preču zīmi;
–       piespriest ITSB atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, tai skaitā izdevumus saistībā ar administratīvo procesu ITSB;
–       pierādījumu savākšanas pasākumu ietvaros noteikt ekspertīzi, lai noskaidrotu, ka spāņu valodā starp vārdiem “naber” un “faber”
nav nekādas fonētiskas līdzības.
10     ITSB prasījumi Pirmās instances tiesai ir šādi:
–       prasību noraidīt;
–       piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.

Juridiskais pamatojums

Lietas dalībnieku izvirzītie argumenti
11     Prasītāja būtībā atsaucas uz vienu vienīgu pamatu, proti – Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu.
12     Šajā sakarā prasītāja pārmet, ka Apstrīdētajā Apelāciju padomes lēmumā ir pretrunas, jo atšķirīgi novērtēta līdzība starp
pieteikto preču zīmi un Iebildumu iesniedzējas agrāko preču zīmi atkarībā no tā, vai tā ir grafiska vai vārdiska preču zīme.
Tādējādi pēc tam, kad tā bija pareizi secinājusi, ka nepastāv nekāda sajaukšanas iespēja starp pieteikto preču zīmi un agrākām
grafiskām preču zīmēm, izšķirošu nozīmi piešķirot apskatāmo apzīmējumu vizuālajam aspektam (Apstrīdētā lēmuma 14.–25. punkts),
Apelāciju padome kļūdaini secinājusi, ka šāda iespēja pastāv starp minēto preču zīmi un Iebildumu iesniedzējas agrāku vārdisko
preču zīmi it īpaši tāpēc, ka pēdējā minētā preču zīme “var pieņemt jebkādu grafisko paveidu” (Apstrīdētā lēmuma 26. punkts).
Šādi spriežot, Apelāciju padome ir kļūdaini pamatojusies uz attiecīgās preču zīmes “potenciālu, hipotētisku un nākotnes transformāciju”.
13     Kas attiecas uz konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu, tādā veidā, kā tie pastāv šobrīd, prasītāja argumentē, ka starp tiem
nepastāv nekāda vizuāla, fonētiska vai konceptuāla līdzība, jo, kā uzskata prasītāja, veicot šo salīdzināšanu, vizuālais aspekts
ir jāuzskata par izšķirošu, tāpēc jebkāda sajaukšanas iespēja ir izslēdzama, ja nepastāv vizuāla līdzība.
14     Tāpat prasītāja apstrīd ar konfliktējošām preču zīmēm apzīmēto preču salīdzinājumu un sajaukšanas iespējas visaptverošo vērtējumu,
kas veikts Apstrīdētajā lēmumā. Prasītāja uzsver, ka tirgū nepastāv faktiska konkurence starp attiecīgajiem uzņēmumiem, tāpat
kā nav pierādījumu par Iebildumu iesniedzējas agrāko preču zīmju reputāciju Spānijā.
15     ITSB uzskata, ka Apstrīdētajā lēmumā nav ne pretrunu, ne kļūdu vērtējumā. Precīzāk, Apelāciju padome ir pareizi salīdzinājusi
pieteikto preču zīmi un agrākās preču zīmes, nošķirot pēdējās minētās pēc to veida, jo tas būtiski ietekmē to kopējo iespaidu.
Faktiski nevar apstrīdēt, ka agrākās preču zīmes satur atšķirīgas morfoloģiskās iezīmes, kas attaisno un pat prasa atšķirīgu
novērtējumu un atšķirīgu secinājumu formulēšanu.
16     Turklāt Apelāciju padome ir pamatoti secinājusi, ka agrāko vārdisko preču zīmi, kas reģistrēta neatkarīgi no īpašām grafiskām
iezīmēm, var izmantot atšķirīgos stilizācijas veidos, kādēļ nevar izslēgt tādas stilizācijas iespējamību, kas to, attiecīgi
lietojot, padarītu līdzīgu pieteiktajai preču zīmei.
17     Kas attiecas uz apskatāmo konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu, precīzāk, to vizuālo aspektu, ITSB uzskata, ka Apelāciju
padomei bija pamats vadīties pēc tā, ka identiski ir četri burti no pieciem, kas veido piedēkli “aber” un ierobežoto “F” burta
iespaidu, ar ko sākas pieteiktā preču zīme, kuras īpašā stilizācija samazina tūlītēju skaidrību.
18     Otrkārt, attiecībā uz fonētisko aspektu ITSB pievienojas Apelāciju padomes vērtējumam, kurā – kaut arī tā atzīst atšķirību
starp sākuma burtiem “F” un “N”, ko nepamatoti par izšķirošu uzskatījusi Iebildumu nodaļa – ir piešķirta lielāka nozīme vienādajam
nobeigumam “aber”. Šis vērtējums balstīts uz patskaņu iespaidu, kuru fonētiskajam skanējumam ir lielāka nozīme nekā līdzskaņiem,
it īpaši romāņu valodās, pie kurām pieder spāņu valoda. Šo divu preču zīmju gadījumā tas, ka tajās ietverts burts “a” un piedēklis
“ber”, piešķir tām vispārēji absorbējošu skanējumu, kas turklāt ir spēcīgāks par sākuma burtiem “F” un “N”.
19     Tāpat ITSB noraida argumentus, ar ko prasītāja apstrīd ar konfliktējošām preču zīmēm apzīmēto preču salīdzinājumu, tāpat kā
to sajaukšanas iespējas visaptverošu vērtējumu, kas veikts Apstrīdētajā lēmumā. ITSB tāpat noraida prasītājas argumentus par
to, ka tirgū šķietami nepastāv faktiska konkurence starp iesaistītajiem uzņēmumiem un ka nav pierādījumu, kas apliecina Iebildumu
iesniedzējai piederošo agrāko zīmju reputāciju Spānijā.

Pirmās instances tiesas vērtējums
20     Atbilstoši Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem, ja agrākas preču zīmes īpašnieks iebilst, pieteikto
preču zīmi nereģistrē, ja tās identiskuma vai līdzības dēļ ar agrāko preču zīmi un preču vai pakalpojumu, ko aptver preču
zīmes, identiskuma vai līdzības dēļ pastāv iespēja maldināt sabiedrību tajā teritorijā, kur ir aizsargāta agrākā preču zīme
[sabiedrībai tajā teritorijā, kur ir aizsargāta agrākā preču zīme, pastāv to sajaukšanas iespēja].
21     Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru preču vai pakalpojumu komerciālās izcelsmes sajaukšanas iespēja ir jāvērtē visaptveroši, atbilstoši
tam, kā konkrētā sabiedrības daļa uztver apzīmējumus un preces vai pakalpojumus, un ņemot vērā visus uz konkrēto lietu attiecināmos
faktorus, it īpaši savstarpējo saistību starp apzīmējumu līdzību un apzīmēto preču vai pakalpojumu līdzību (skat. Pirmās instances
tiesas 2003. gada 9. jūlija spriedumu lietā T‑162/01
Laboratorios RTB
/ITSB –
Giorgio Beverly Hills
(
GIORGIO BEVERLY HILLS
),
Recueil
, II‑2821. lpp., 29.–33. punkts, un tajā minēto judikatūru).
22     Šajā gadījumā Iebildumu iesniedzējai piederošā agrākā vārdiskā preču zīme, kas tiek apskatīta šīs tiesvedības ietvaros, ir
reģistrēta Spānijā, kas tādējādi ir Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā teritorija.
23     Attiecībā uz konkrētās sabiedrības daļas definīciju šajā lietā ir jākonstatē, tāpat kā to atzīst Apelāciju padome (Apstrīdētā
lēmuma 31. punkts), ka ar Iebildumu iesniedzējas agrāku vārdisko preču zīmi apzīmētās preces, kas ietilpst 1. klasē, galvenokārt
ir domātas rūpnieciskiem klientiem (“Ķimikālijas un līmvielas rūpnieciskiem nolūkiem, balināšanas līdzekļi; sintētiskie un
mākslīgie sveķi”).
24     Attiecīgi, veicot sajaukšanas iespējas visaptverošu vērtējumu, ir jāņem vērā konkrētās sabiedrības daļas viedoklis, ko būtībā
veido rūpnieciskie patērētāji Spānijā. Tā kā viņi ir profesionāļi, sagaidāms, ka tie, izvēloties attiecīgās preces, izrādīs
augstāku uzmanības pakāpi nekā vidusmēra patērētāji (šajā sakarā skat. Pirmās instances tiesas 2003. gada 9. aprīļa spriedumu
lietā T‑224/01
Durferrit
/ITSB
– Kolene
(
NU‑TRIDE
),
Recueil
, II‑1589. lpp., 52. punkts, un 2004. gada 30. jūnija spriedumu lietā T‑317/01
M+M/
ITSB –
Mediametrie
(
M+M EUROdATA
), Krājums, II‑1817. lpp., 52. punkts).
25     Iepriekš izklāstīto apsvērumu kontekstā ir pamats pārbaudīt, no vienas puses, Apelāciju padomes veikto konfliktējošo apzīmējumu
salīdzinājumu un, no otras puses, attiecīgo preču salīdzinājumu.
26     Tādējādi, pirmkārt, salīdzinot konkrētos apzīmējumus, ir pamats vispārīgi piezīmēt, ka divas preču zīmes ir līdzīgas, ja no
konkrētās sabiedrības daļas viedokļa tās vismaz daļēji sakrīt no viena vai vairāku būtisku aspektu viedokļa. No Tiesas judikatūras
izriet, ka būtiski ir vizuālie, fonētiskie un konceptuālie aspekti (šajā sakarā skat. Tiesas 1997. gada 11. novembra spriedumu
lietā C‑251/95
SABEL
,
Recueil
, I‑6191. lpp., 23. punkts, un 1999. gada 22. jūnija spriedumu lietā C‑342/97
Lloyd Schuhfabrik Meyer
,
Recueil
, I‑3819. lpp., 25. punkts). Tāpat saskaņā ar šo judikatūru sajaukšanas iespējas visaptverošs vērtējums, kas attiecas uz konkrēto
preču zīmju vizuālo, fonētisko vai konceptuālo līdzību, ir jābalsta uz to radīto kopējo iespaidu, it īpaši ņemot vērā to raksturīgos
un dominējošos elementus.
27     Turklāt, pretēji prasītājas tēzei, ka vizuālais aspekts būtu uzskatāms par izšķirošu, Tiesa uzskatīja – nevar izslēgt, ka
pati par sevi divu preču zīmju fonētiska līdzība var radīt sajaukšanas iespēju (šajā sakarā skat. iepriekš 26. punktā minēto
spriedumu lietā
Lloyd Schuhfabrik Meyer
, 26. punkts, un Pirmās instances tiesas 2003. gada 15. janvāra spriedumu lietā T‑99/01
Mystery Drinks/
ITSB –
Karlsberg Brauerei
(
MYSTERY
),
Recueil
, II‑43. lpp., 42. punkts).
28     Šajā gadījumā Apstrīdētajā lēmumā tiek atkārtots, ka Apelāciju padome konfliktējošos apzīmējumus uzskata par līdzīgiem vizuālas
un fonētiskas analīzes kontekstā. Turklāt ir skaidrs (skat. Apstrīdētā lēmuma 16. punktu, ko prasītāja šajā prasība neapstrīd)
– tā kā apskatāmajiem apzīmējumiem spāņu valodā nav nekādas nozīmes, tie nav konceptuāli salīdzināmi.
29     Vispirms, kas attiecas uz vizuālo salīdzinājumu, Apelāciju padome balstās uz principu, ka vārdiska preču zīme “var pieņemt
jebkādu grafisko paveidu” (Apstrīdētā lēmuma 26. punkts). Atbilstoši ITSB materiāliem ar to bija domāta iespēja, ka Iebildumu
iesniedzējas vārdiskā zīme nākotnē tiks izmantota tādā stilizētā formā, kas padarītu grafisko attēlu līdzīgu pieteiktajai
zīmei.
30     Prasītāja uzskata, ka, šādi spriežot, Apelāciju padome ir kļūdaini pamatojusies uz apskatāmās preču zīmes “potenciālu, hipotētisku
un nākotnes transformāciju”. Kā norāda prasītāja, vērtējums, tieši pretēji, būtu jāveic attiecībā uz apzīmējumu, kāds tas
ir šobrīd, nevis pieņemot nākotnes modifikācijas, kam nav nekādas saistības ar šā brīža visaptverošu vērtējumu. Prasītāja
piebilst – ja Iebildumu iesniedzēja nākotnē pārveidotu savas preču zīmes grafisko izskatu, rezultātā tā iegūtu citu, atšķirīgu
apzīmējumu, kas nav aizsargāts, ko tās klienti vairs neatpazītu un kas tādējādi vairs nevarētu norādīt uz šo preču komerciālo
izcelsmi.
31     ITSB iebilst, ka Apelāciju padomes izmantotais vērtējuma kritērijs ir zināms un vispārpiemērots gadījumos, kad tikai vārdiskas
preču zīmes reģistrācija tās īpašniekam sniedz tiesības, kas ir ekskluzīvas un neaprobežojas ar noteiktu apzīmējuma stilistisko
konfigurāciju. Tas nepavisam neliedz faktiski konstatēt sajaukšanas iespēju, kā šajā gadījumā to izdarījusi Apelāciju padome.
Tieši otrādi, grafiskās zīmes pēc sava rakstura ir aizsargātas tikai un vienīgi tādā morfoloģiskā veidā, kas tieši atbilst
to reģistrācijas objektam. Šajā gadījumā tieši zīmju morfoloģijas “fiksācija” ļauj nošķirt Iebildumu iesniedzējas agrākās
grafiskās zīmes tādā veidā, kas pilnībā izslēdz sajaukšanas iespēju ar pieteikto preču zīmi.
32     Šajā sakarā ir svarīgi atzīmēt, ka šajā gadījumā bija vizuāli jāsalīdzina vārdiska preču zīme “naber” un kombinēta grafiska
preču zīme, kas saturēja vārdisku elementu, proti, vārdu “faber” un grafisko elementu. Šī kombinētā grafiskā zīme preču zīmes
pieprasījumā ir aprakstīta šādi:
“Vārds “faber”, kas atveidots ar drukātiem mazajiem burtiem, kur “f” burta augšējā horizontālā šķērssvītra ir pagarināta,
slejoties pāri visam vārdam, un izliecas ap “r” burta vertikālo svītru, tai nepieskaroties, un kur “f” burta apakšējā horizontālā
šķērssvītra šķērso šī paša “f” burta vertikālo līniju un ir pagarināta, izliecoties uz leju, pasvītro visu vārdu, visbeidzot
izliecoties augšup, lai beigtos pie “r” burta horizontālās līnijas, tai nepieskaroties, visam vārdam un pagarinātajām līnijām
ietilpstot elipsē.”
33     Kā pilnīgi pamatoti savā interneta lapā norāda ITSB, vārdiska preču zīme ir preču zīme, kas sastāv tikai un vienīgi no burtiem,
vārdiem vai vārdu asociācijām, ir atveidota ar rakstu zīmēm parastajā šriftā, bez īpaša grafiska elementa. Savukārt grafiska
preču zīme ir īpašs vārdisku vai grafisku elementu atveidojums vai vārdisku un grafisku elementu kombinācija, kas ir krāsains
vai tāds nav. Grafiska kombinēta preču zīme sastāv no divām vai vairākām apzīmējumu kategorijām, apvienojot, piemēram, burtus
un attēlus, kā pieteiktās zīmes gadījumā.
34     Ievērojot iepriekš minētos apsvērumus, nevar piekrist ne prasītājas, ne ITSB argumentiem.
35     No vienas puses, prasītāja nenovērtē agrākās vārdiskās preču zīmes iezīmes, nesaskatot tajā neko vairāk kā īpašu grafiskas
preču zīmes paveidu, kas ir morfoloģiski nemainīga. Turklāt prasītāja pieļauj otru kļūdu, neņemot vērā pieteiktās kombinētās
preču zīmes vārdisko elementu.
36     No otras puses, šķiet, ka ITSB piešķir vārdiskai preču zīmei grafisku elementu, kas tai, pēc definīcijas, nepiemīt. Turklāt
ITSB pieņem vienkāršotu nostāju, lai pamatotu aizsardzību, ko agrākai vārdiskai preču zīmei piešķir iespēja, ka nākotnē tā
varētu imitēt pieteiktās kombinētās preču zīmes īpašo formu.
37     Novērtējot līdzību starp kombinētu grafisku zīmi un agrāku vārdisku preču zīmi, nozīmes nav raksturīgiem grafiskiem vai stilistiskiem
aspektiem, ko pēdējā minētā preču zīme laika gaitā varētu iegūt. Katrā ziņā novērtējumu līdzībai ar agrāku vārdisku preču
zīmi, kurai vienīgajai ir nozīme apskatāmajā gadījumā, nevar aizstāt ar novērtējumu līdzībai ar grafisku elementu, ko agrākā
reģistrācija neaizsargā.
38     Faktiski, reģistrācijas pieteikums nav jānoraida tāpēc, ka agrāka vārdiska preču zīme nākotnē var iegūt izskatu, kas to padarītu
identisku vai līdzīgu pieteiktajai kombinētajai preču zīmei, bet gan tāpēc, ka šī kombinētā preču zīme ietver, bez tās raksturīgā
grafiskā elementa, arī vārdisku elementu, kas ir identisks vai līdzīgs tam, no kā sastāv agrākā preču zīme, un ka sajaukšanas
iespējas visaptverošā vērtējuma ietvaros nevar uzskatīt, ka šis vārdiskais elements ir subsidiārs attiecībā pret citu apzīmējuma
sastāvdaļu (skat.,
a contrario
, Pirmās instances tiesas argumentāciju 2002. gada 12. decembra spriedumā lietā T‑110/01
Vedial
/ITSB –
France Distribution
(
HUBERT
),
Recueil
, II‑5275. lpp., 50. un turpmākos punktus).
39     Šajā gadījumā analīzi ir vērts sākt ar vizuālo līdzību starp vārdiskajiem elementiem “naber” un “faber”, pēc tam, ja konstatētu
šādu līdzību, pārbaudot, vai pieteiktajai zīmei raksturīgais papildu grafiskais vai figurālais elements var veidot atšķirtspējīgu
elementu, ar ko pietiek, lai novērstu to, ka pastāv konfliktējošo apzīmējumu vizuāla līdzība konkrētās sabiedrības daļas skatījumā
(šajā sakarā skat. iepriekš 38. punktā minēto spriedumu lietā
HUBERT
).
40     Vispirms, runājot par vārdisko elementu “faber” un “naber” tīri vizuālo salīdzinājumu, ir tiesa, ka šiem diviem vārdiem ir
četri kopīgi burti “aber”. Tomēr, kā Apstrīdētā lēmuma 18. punktā ir norādījusi Apelāciju padome, tas, ka abiem vārdiem, ko
salīdzina, ir kopīgs elements, nenozīmē, ka šis elements abos vārdos obligāti piesaista visvairāk uzmanības. Tāpēc to līdzības
vērtējums būtībā būs atkarīgs no tā, cik liela nozīme tiek piešķirta pirmajam burtam, kurš tos atšķir vienu no otra, salīdzinot
ar četriem pēdējiem burtiem, kas ir kopīgi ne vien šīm preču zīmēm, bet arī – saskaņā ar informāciju, ko administratīvā procesa
laikā iesniedza prasītāja – arī lielam skaitam citu preču zīmju, kas sastopamas Spānijas tirgū (skat. II punktu Iebildumu
nodaļas lēmumā un 4. punktu Apstrīdētajā lēmumā). Ņemot vērā šo pēdējo minēto elementu, līdzsvars nepārprotami nemainās par
labu vienam vai otram vērtējumam. Tādēļ ir jāsecina, ka pastāv zināma vizuāla līdzība starp šiem diviem apzīmējumiem, kas
tomēr nav īpaši izteikta.
41     Turpinājumā, attiecībā uz to, ka jāņem vērā pieteiktajai preču zīmei raksturīgais grafiskais elements, Pirmās instances tiesa
piekrīt Iebildumu nodaļas novērtējumam, saskaņā ar kuru šis elements nav sekundārs, ciktāl tas “sastāv no īpašas kompozīcijas,
kuras radīšana prasa intelektuālu piepūli”. Iebildumu nodaļa ir īpaši norādījusi, ka “sākuma burts “F” ir stipri stilizēts,
jo ietver, no vienas puses, vārdisko elementu kopumu tā augšējā daļā, un, no otras puses, “F” šķērssvītra pasvītro vārdiskā
elementa apakšējo daļu tā, ka beigas sasniedz pēdējā burta “R” šķērssvītru”. Citiem vārdiem sakot, elipse, kas veido šīs kompozīcijas
ietvaru, spēcīgi akcentē tās īpašo grafisko aspektu.
42     Apstrīdētā lēmuma 27. punktā Apelāciju padome tāpat norādīja uz pieteiktās preču zīmes “svarīgo grafisko aspektu”.
43     Šo divu vērtējumu kombinācija visaptverošā vērtējuma ietvaros lika Pirmās instances tiesai secināt, ka pieteiktajai preču
zīmei raksturīgais papildu grafiskais vai figurālais elements var veidot atšķirtspējīgu elementu, ar ko pietiek, lai novērstu
to, ka pastāv konfliktējošo apzīmējumu vizuāla līdzība konkrētās sabiedrības daļas, proti – profesionāļu, skatījumā.
44     Tāpēc Apelāciju padome Apstrīdētā lēmuma 27. punktā nepamatoti secināja, ka konfliktējošo apzīmējumu vizuālā līdzība, neraugoties
uz pieteiktās preču zīmes “svarīgo figurālo aspektu”, ir “acīmredzami nosakāma”, pateicoties vārda nobeigumam “aber”.
45     Turklāt ir jāuzsver pretruna, uz kuru norādījusi arī prasītāja, starp šo pēdējo minēto novērtējumu un Apstrīdētā lēmuma 21. punktā
minēto, saskaņā ar kuru nobeigums “aber” apskatāmajā preču zīmē “īpaši neizceļas”.
46     Kas attiecas uz fonētisko salīdzinājumu, Iebildumu nodaļa ir norādījusi, pirmkārt, ka sabiedrība, pirmkārt, drīzāk uztver
sākuma burtus un, otrkārt, ka skaņa “F” skaidri atšķiras no skaņas “N”. Tā uzskata, ka ar šo vienīgo atšķirību pietiek, lai
izslēgtu jebkādu fonētisku līdzību starp konfliktējošajām preču zīmēm.
47     Savukārt Apelāciju padome Apstrīdētā lēmuma 22. punktā nolēma, ka šī atšķirība nav izšķiroša. Tā norādīja, ka no fonētiskā
viedokļa vārdi ir sadalāmi zilbēs un ka vienas zilbes ietvaros, it īpaši spāņu valodā, balss intensitāte pieaug, izrunājot
patskaņus atbilstoši akcentēšanas fenomenam. Tādējādi šajā gadījumā burts “A” vārdu “naber” un “faber” sākuma zilbē būs skanīgāks
par sākuma līdzskani. Turklāt, tā kā otrā zilbe “ber” abiem vārdiem ir identiska, Apelāciju padome secināja, ka starp konfliktējošiem
apzīmējumiem pastāv zināma fonētiska līdzība.
48     Bez vajadzības noteikt ekspertīzi, ko prasītāja lūdza, lai atspēkotu šo tēzi, Pirmās instances tiesa uzskata, ka starp konfliktējošajiem
apzīmējumiem nenoliedzami pastāv zināma fonētiska līdzība. Tomēr, pat ņemot vērā ITSB piesaukto akcentēšanas fenomenu, ar
šo līdzību nepietiek, lai neitralizētu fonētiskās atšķirības, ko rada sākuma burts, jo, kā norādījusi Iebildumu nodaļa, skaņas,
ko rada līdzskaņi “F” un “N”, ir acīmredzami atšķirīgas.
49     No otras puses, līdzskanis “F” faktiski ir neskanīgs, tas ir, šo skaņu izrunājot, balss saites nevibrē, salīdzinot ar līdzskani
“N”, kas ir skanīgs līdzskanis. No otras puses, līdzskanis “F” ir frikatīvs, proti, tā izrunāšana rada berzes iespaidu, turpretī
līdzskanis “N” ir nazāls, tā izrunāšana rada rezonanses iespaidu.
50     Ņemot vērā to, ka konkrētā sabiedrības daļa ir specializējusies sabiedrības daļa, kas pievērš vairāk uzmanības nekā vidusmēra
patērētājs, ar šo divu konfliktējošo apzīmējumu fonētisko atšķirību un īpaši ar preču zīmes izteikti vizuālo atšķirību, ko
rada vienai zīmei raksturīgs svarīgs grafiskais aspekts, pietiek, lai visaptverošā vērtējuma kontekstā secinātu, ka apzīmējumi,
kas veido attiecīgās preču zīmes, ņemot vērā to raksturīgos un dominējošos elementus, kopumā nav līdzīgi.
51     No iepriekš minēta izriet, ka nav izpildīts viens no obligātiem priekšnoteikumiem, lai piemērotu Regulas Nr. 40/94 8. panta
1. punkta b) apakšpunktu.
52     Tādējādi prasījums saistībā ar Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu tiek atzīts par pamatotu un ir
jāapmierina, bez vajadzības salīdzināt preces vai izvērtēt pārējos prasītājas argumentus.

Par tiesāšanās izdevumiem
53     Atbilstoši Reglamenta 87. panta 2. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums nav labvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās
izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs.
54     Saskaņā ar Reglamenta 136. panta 2. punktu nepieciešamos tiesāšanās izdevumus, kas lietas dalībniekiem ir radušies, izskatot
lietu Apelāciju padomē, uzskata par atlīdzināmiem tiesāšanās izdevumiem.
55     ITSB spriedums nav labvēlīgs, tāpēc tam jāatlīdzina tiesāšanās izdevumi atbilstoši prasītājas prasījumam, ietverot nepieciešamos
tiesāšanās izdevumus, kas prasītājai radušies, izskatot lietu Apelāciju padomē.
Ar šādu pamatojumu
PIRMĀS INSTANCES TIESA
(otrā palāta)
nospriež:
1)
atcelt Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) Apelāciju ceturtās padomes 2003. gada 19. marta
lēmumu (lieta R 620/2001‑4), ciktāl tajā apmierināts Spānijas vārdiskās preču zīmes īpašnieces iebildums;
2)
atbildētājam atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
Pirrung
Forwood
Papasavvas
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2005. gada 20. aprīlī.
Sekretārs

Priekšsēdētājs
H. Jung

J. Pirrung
*
Tiesvedības valoda – itāļu.