CELEX: 62004CJ0340
Direktīva 93/36/EEK
Publiskie piegādes līgumi
Piešķiršana bez paziņojuma par līgumu
Līguma piešķiršana uzņēmumam, kurā līgumslēdzējai iestādei pieder kapitāldaļas

1       Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu attiecas uz Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvas 93/36/EEK, ar ko koordinē piegāžu
valsts līgumu [piegādes publiskā iepirkuma līgumu] piešķiršanas procedūras (OV L 199, 1. lpp.), interpretāciju.
2       Šis lūgums ir iesniegts, izskatot lietu
Carbotermo SpA
(turpmāk tekstā –“
Carbotermo
”) un
Consorzio Alisei
pret
Comune di Busto Arsizio
(turpmāk tekstā – “
Busto Arsizio
komūna”) un uzņēmumu
AGESP SpA
(turpmāk tekstā – “
AGESP
”) par pakalpojumu publiskā iepirkuma līguma par kurināmā piegādi, kā arī par minētās komūnas ēku apkures sistēmu uzturēšanu
un to atbilstības nodrošināšanu noteikumiem un tehniskajām prasībām piešķiršanu pēdējam uzņēmumam.

Atbilstošās tiesību normas

Kopienu tiesiskais regulējums
3       Direktīvas 93/36 1. panta a) un b) punktā ir noteikts šādi:
“Šajā direktīvā:
a)      “publiskie piegādes līgumi” ir līgumi, kas peļņas nolūkos rakstiski noslēgti starp piegādātāju (fizisku vai juridisku personu)
un kādu no b) punktā norādītajām līgumslēdzējām iestādēm par ražojumu pirkšanu, pirkšanu uz nomaksu, nomu vai nomu ar vai
bez izpirkuma tiesībām. Šādu ražojumu piegāde papildus var ietvert izvietošanu un uzstādīšanu;
b)      “līgumslēdzējas iestādes” ir valsts, reģionālas vai vietējas iestādes, publisko tiesību subjekti, apvienības, ko izveidojusi
viena vai vairākas šādas iestādes vai publisko tiesību subjekti;
“publisko tiesību subjekts” ir jebkura struktūra:
–       kas nodibināta ar konkrētu mērķi apmierināt vispārējas vajadzības un neveic rūpnieciskas vai komerciālas darbības un
–       kas ir juridiska persona, un
–       ko finansē galvenokārt valsts, reģionālas vai vietējas iestādes vai citi publisko tiesību subjekti, vai ko šie subjekti pārrauga,
vai kuru vadībā, pārvaldē vai uzraudzības struktūrā vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionālas vai vietējas iestādes
vai citi publisko tiesību subjekti;
[..].”
4       Tās pašas direktīvas 6. pantā ir paredzēts:
“1.      Piešķirot publiskos piegādes līgumus, līgumslēdzējas iestādes turpmāk izklāstītajos gadījumos piemēro [atklātās, slēgtās vai
sarunu] procedūras, kas paredzētas šā panta apakšpunktos.
2.      [..] līgumslēdzējas iestādes var piešķirt piegāžu līgumus ar sarunu procedūru, ja vien [..]
3.      Šādos gadījumos līgumslēdzējas iestādes var piešķirt piegāžu līgumus ar sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu
par konkursu:
[..]
4.      Visos citos gadījumos līgumslēdzējas iestādes piegāžu līgumus piešķir ar atklātu procedūru vai ar slēgtu procedūru.”
5       Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvā 93/38/EEK, ar ko koordinē līgumu [publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību] piešķiršanas
procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 199,
84. lpp.),1. panta 3. punktā ir noteikts, ka:
“Šajā direktīvā:
[..]
3)      “saistīts uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kura gada pārskati tiek konsolidēti ar līgumslēdzēja subjekta gada pārskatiem saskaņā
ar prasībām, kas noteiktas Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītajā direktīvā 83/349/EEK par konsolidētiem pārskatiem, kura
izdota, pamatojoties uz EEK dibināšanas līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu [..] [OV L 193, 1. lpp.], vai, ja uz subjektiem
neattiecas minētā direktīva, tad jebkurš uzņēmums, attiecībā uz kuru līgumslēdzējam subjektam ir iespējas tieši vai netieši
īstenot dominējošo ietekmi 2. punkta nozīmē, kurš var īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz līgumslēdzēju subjektu vai kurš
tāpat kā līgumslēdzējs subjekts ir cita uzņēmuma dominējošā ietekmē, pamatojoties uz īpašuma tiesībām, finansiālu līdzdalību
vai noteikumiem, kas to regulē.”
6       Tās pašas direktīvas 13. pantā ir noteikts, ka:
1.      Šī direktīva neattiecas uz pakalpojumu līgumiem:
a)      ko līgumslēdzējs subjekts piešķir saistītam uzņēmumam;
b)      ko kopuzņēmums, kuru nodibinājuši vairāki līgumslēdzēji subjekti, lai veiktu attiecīgās darbības 2. panta 2. punkta nozīmē,
piešķir vienam no šiem līgumslēdzējiem subjektiem vai uzņēmumam, kas ir saistīts ar vienu no šiem līgumslēdzējiem subjektiem,
ar noteikumu, ka vismaz 80 % no konkrētā uzņēmuma vidējā apgrozījuma par pakalpojumiem, kas sniegti Kopienā iepriekšējos trīs
gados, radušies no šādu pakalpojumu sniegšanas uzņēmumiem, ar ko tas ir saistīts.
Ja vairāk nekā viens ar līgumslēdzēju subjektu saistīts uzņēmums sniedz tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus, tad ņem vērā
kopējo apgrozījumu, kas rodas no šo uzņēmumu sniegtajiem pakalpojumiem.
2.      Līgumslēdzēji subjekti pēc Komisijas pieprasījuma paziņo tai šādu informāciju par 1. punkta noteikumu piemērošanu:
–      attiecīgo uzņēmumu nosaukumus,
–      attiecīgo pakalpojumu līgumu veidu un vērtību,
–      pierādījumu, kādu Kopiena var uzskatīt par vajadzīgu, par to, ka attiecības starp uzņēmumiem, kam ir piešķirti līgumi, un
līgumslēdzēju subjektu atbilst šā panta prasībām.”

Itālijas tiesības
7       Ar 2003. gada 18. septembra spriedumu Nr. 5316
Consiglio di Stato
atzina, ka vietējai komūnai ir tiesības piegādātājam piešķirt tiesības slēgt piegādes publiskā iepirkuma līgumu, neizsludinot
uzaicinājumu uz konkursu gadījumā, kad vietējā komūna piegādātāju kontrolē tāpat kā savus dienestus, un, ja piegādātājs lielāko
daļu savas darbības veic saistībā ar to kontrolējošo komūnu.

Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi
8
Carbotermo
ir uzņēmums, kas specializējies enerģijas piegādes un apsildes pakalpojumos kā valstij, tā arī privātiem klientiem.
9
Consorzio Alisei
ir uzņēmums, kas piegādā enerģētikas izstrādājumus un sniedz ar ēku ventilāciju un apsildi saistītus pakalpojumus.
10
AGESP Holding SpA
(turpmāk tekstā – “
AGESP Holding
”) ir akciju sabiedrība, kas radusies pārveides rezultātā, ko 1997. gada 24. septembrī tika nolemts veikt ar
Azienda per la Gestione dei Servizi Pubblici
–
Busto Arsizio
komūnas specializēto uzņēmumu. 99,98 %
AGESP Holding
pamatkapitāla patlaban pieder
Busto Arsizio
komūnai. Pārējie akcionāri ir
Castellanza
,
Dairago
,
Fagnano Olona
,
Gorla Minore
,
Marnate
un
Olgiate Olona
– komūnas, kurām katrai pieder viena akcija.
11     Saskaņā ar
AGESP Holding
statūtu 2. pantu tās mērķis ir sabiedriskas nozīmes pakalpojumu pārvaldība gāzes, ūdens, vides higiēnas, transporta, stāvvietu,
elektroenerģijas un apsildes, apbedīšanas pakalpojumu un ceļazīmju sektoros.
12     Statūtu 6. pantā ir paredzēts, ka:
“[..] akciju kontrolpakete tiek rezervēta [
Busto Arsizio
komūnai].
[..]
Turklāt [
Busto Arsizio
komūna] kā sabiedrības biedrus var piesaistīt citas vietējās pašvaldības (provinces, komūnas un to apvienības), ekonomiskas
un finanšu iestādes, reģionālas un kategoriju iestādes, kā arī iedzīvotājus – privātpersonas, kas atbalsta statūtos noteiktos
mērķus [..].”
13     Šo pašu statūtu 7. pantā ir precizēts, ka:
“Katram akcionāram, kas ir privātpersona, var piederēt vairāk nekā 10 % no sabiedrības kopējā kapitāla [..].”
14     Saskaņā ar
AGESP Holding
statūtu 18. pantu to vada valde.
15     Saskaņā ar minēto statūtu 26. pantu:
“Valdei ir visplašākās pilnvaras sabiedrības ikdienas un ārkārtas pārvaldīšanā, arī tiesības veikt visas tās darbības, ko
tā uzskata par nepieciešamu, lai sasniegtu un izpildītu sabiedrības mērķi, izņemot vienīgi tās darbības, kuru izpilde ar likumu
vai statūtiem formāli ietilpst [akcionāru] pilnsapulces kompetencē [..].”
16
AGESP
ir akciju sabiedrība, ko 2000. gada 12. jūlijā dibināja
AGESP Holding
un kuras kapitāls 100 % apmērā pieder
AGESP Holding
.
17     Saskaņā ar
AGESP
statūtu 3. pantu, grozītajā redakcijā, kā rezultātā ir ticis paplašināts tas sabiedrības mērķis, kurš tika minēts iesniedzējtiesai,
tās mērķis ir veikt darbības, kas saistītas ar sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem gāzes, ūdens, vides higiēnas, transporta,
stāvvietu, elektroenerģijas, apsildes, gaisa kondicionēšanas, informātikas, telekomunikāciju, zemes dzīļu, apgaismošanas jautājumos,
kā arī ar dažādu pakalpojumu sniegšanu saistītajām sabiedrībām.
18
AGESP
statūtu 7. pantā ir noteikts šādi:
“Katram akcionāram, izņemot kontrolpaketes īpašnieku
AGESP Holding
[..], nevar piederēt vairāk par vienu desmito daļu no sabiedrības kopējā kapitāla [..].”
19     Saskaņā ar minēto statūtu 17. pantu
AGESP
pārvalda padome.
20     Šajā sakarā minēto statūtu 19. pantā ir noteikts šādi:
“Padomei ir neierobežotas visplašākās pilnvaras sabiedrības vispārīgajā un ārkārtas pārvaldē.”
21     2003. gada 22. septembrī
Busto Arsizio
komūna publicēja uzaicinājumu uz konkursu par kurināmā piegādi, kā arī par pašvaldības ēku apkures sistēmu uzturēšanu un
to atbilstības noteikumiem un tehniskajām prasībām nodrošināšanu. Publiskais līgums par summu EUR 8 450 000 bez PVN, kurā
ietilpst kurināmā piegāde (4/5 dīzeļdegvielas un 1/5 metāna) par summu EUR 5 700 000, apkures sistēmu uzturēšana par summu
EUR 1 000 000 un minēto sistēmu atbilstības noteikumiem un tehniskajām prasībām nodrošināšana par summu EUR 1 750 000.
22
Carbotermo
2003. gada 22. novembrī iesniedza piedāvājumu.
Consorzio Alisei
sagatavoja piedāvājumu, bet neiesniedza to noteiktajā termiņā.
23     2003. gada 21. novembrī
Busto Arsizio
komūna, ņemot vērā
Consiglio di Stato
2003. gada 18. septembra spriedumu Nr. 5316, kas minēts šī sprieduma 7. punktā, nolēma apturēt konkursa procedūru līdz 2003. gada
10. decembrim.
24     Ar 2003. gada 10. decembra lēmumu
Busto Arsizio
komūna atsauca uzaicinājumu uz konkursu, paturēdama tiesības vēlāk piešķirt publiskā iepirkuma līgumu tieši
AGESP.
25     Ar 2003. gada 18. decembra lēmumu
Busto Arsizio
komūna attiecīgo publiskā iepirkuma līgumu piešķīra tieši
AGESP
. Šo lēmumu tā pamatoja ar apsvērumu, ka
AGESP
atbilst abiem Kopienu un valsts judikatūrā minētajiem nosacījumiem, lai publiskā iepirkuma līgumu piešķirtu bez uzaicinājuma
uz konkursu, proti, ka vietējā pašvaldība uzņēmumu, kas ir veiksmīgais kandidāts, kontrolē tāpat kā savus dienestus un ka
šis uzņēmums lielāko daļu savas darbības veic saistībā ar pašvaldību, kura to kontrolē. Šī lēmuma preambulā ir apstiprināts,
ka, pirmkārt,
AGESP
no
Busto Arsizio
komūnas ir atkarīga tādēļ, ka tai pieder 99,98 %
AGESP Holding
akciju, kurai savukārt pieder 100 %
AGESP
akciju. Otrkārt, šajā preambulā ir noteikts, ka lielākā daļa
AGESP
apgrozījuma rodas no darbībām, kuras tai ir jāveic saskaņā ar publiskā iepirkuma līgumiem, kurus tai tieši piešķīrusi
Busto Arsizio
komūna.
26     Ar 2004. gada 23. janvāra paziņojumu
AGESP
izsludināja uzaicinājumu uz konkursu paātrinātā kārtībā par attiecīgās dīzeļdegvielas piegādi un publiskā iepirkuma līgumu
2004. gada 27. februārī piešķīra uzņēmumam
Pezzoli Petroli Srl
. 2004. gada 28. aprīlī, 18. maijā, 30. jūnijā un 2. septembrī
AGESP
piešķīra publiskā iepirkuma līgumus citiem uzņēmumiem par metāna pārveidi, uzturēšanu atbilstoši tehniskajām prasībām, kontroles
sistēmas uzstādīšanu un atbilstību normām un dažādu pašvaldības ēku apsildes iekārtu tālvadību. Nedz
Carbotermo
, nedz arī
Consorzio Alisei
veiksmīgo kandidātu par publiskā iepirkuma līgumu slēgšanu vidū nebija.
27
Carbotermo
un
Consorzio Alisei
apstrīdēja lēmumus par konkursa procedūras apturēšanu un attiecīgā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu
AGESP Tribunale amministrativo regionale per la Lombardia
.
28     Šajā tiesā divi minētie uzņēmumi uzsvēra, ka attiecīgajā gadījumā nav izpildīti nosacījumi, lai nepiemērotu Direktīvu 93/36.
Pirmkārt,
AGESP
neesot
Busto Arsizio
komūnas kontrolē, jo tā ir
AGESP
dalībnieks tikai caur holdinga sabiedrību, kurā tai pieder 99,98 % kapitāldaļu, un ka
AGESP
ir privātas akciju sabiedrības autonomija. Otrkārt,
AGESP
darbību lielākā daļa nav saistīta ar
Busto Arsizio
komūnu, jo labi ja tikai 80 %
AGESP
apgrozījuma ir no šīs komūnas – kritērijs, kurš pēc analoģijas jāievēro saskaņā ar Direktīvas 93/38 13. pantu.
29
Busto Arsizio
komūna un
AGESP
atbildēja, ka šajā gadījumā bija pieļaujama tieša līgumu piešķiršana, jo
Busto Arsizio
komūna kontrolēja
AGESP
, jo tai pieder šīs sabiedrības kapitāldaļas un lielākā daļa sabiedrības darbību notiek tieši komūnas labā. Šajā sakarā
AGESP
precizēja, ka vairāk nekā 28 % apgrozījuma, ko tā guvusi
Busto Arsizio
komūnas teritorijā, ir saistāmi ar tieši komūnai sniegtiem pakalpojumiem un ka minētās komūnas teritorijā gūtais apgrozījums
ir 65,59 % no tās kopējā apgrozījuma.
30     Šajos apstākļos
Tribunale amministrativo regionale per la Lombardia
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālos jautājumus:
“1)      Vai ar Direktīvu 93/36 ir saderīga tieša līguma slēgšanas tiesību piešķiršana par kurināmā piegādi apkures iekārtām ēkās,
kas atrodas komūnas īpašumā un pārvaldībā, un šo iekārtu vadību un apkopi (ja piegādes vērtība ir lielāka) tādai akciju sabiedrībai,
kuras kapitāls patlaban pieder citai akciju sabiedrībai, kuras lielākā īpašniece (99,98 %) savukārt ir komūna, kas izsludinājusi
konkursu, proti, tādai sabiedrībai (
AGESP
), kuras kapitāla daļas tieši nepieder pašvaldībai, bet gan citai sabiedrībai (
AGESP Holding
), kuras kapitāls patlaban 99,98 % apmērā ir pašvaldības īpašums [..]?
2)      Vai Direktīvas 93/38 [..] 13. pantu var piemērot attiecībā uz prasību, saskaņā ar kuru uzņēmumam, kam piegādes līguma slēgšanas
tiesības tiek piešķirtas tieši, lielākā savas darbības jāveic pašvaldības, kas to kontrolē, labā, un vai šī prasība var tikt
uzskatīta par izpildītu, ja šis uzņēmums lielāko daļu sava apgrozījuma gūst no to kontrolējošās pašvaldības vai tās teritorijā?”

Par prejudiciālajiem jautājumiem

Par pirmo jautājumu
31     Tiesa jau ir atzinusi, ka, ja publiskā iepirkuma līguma mērķis ir reizē preces Direktīvas 93/36 izpratnē un pakalpojumi Padomes
1992. gada 18. jūnija Direktīvas 92/50/EEK par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai [pakalpojumu
publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai] (OV L 209, 1. lpp.) izpratnē, tad uz to attiecas Direktīva 93/36,
ja līgumā ietverto preču vērtība ir lielāka par pakalpojumu vērtību (1999. gada 18. novembra spriedums lietā C‑107/98
Teckal
,
Recueil
, I‑8121. lpp., 38. punkts). Uz tādu publiskā iepirkuma līgumu kā pamata lietā apskatītais, kura priekšmetā noteikto preču
vērtība ir lielāka par pakalpojumu vērtību, attiecas Direktīva 93/36, kā to jau norādījusi iesniedzējtiesa.
32     Lai būtu noslēgts līgums Direktīvas 93/36 1. panta a) punkta izpratnē, ir nepieciešama vienošanās starp divām atsevišķām personām
(iepriekš minētais spriedums lietā
Teckal
, 49. punkts).
33     Saskaņā ar minētās direktīvas 1. panta a) punktu līguma noslēgšanai principā pietiek ar to, lai tas tiktu noslēgts starp reģionālo
iestādi, no vienas puses, un no tās nošķirtu juridisko personu, no otras puses. Citādi tas ir tikai tādā gadījumā, ja šī reģionālā
iestāde attiecīgo juridisko personu vienlaicīgi kontrolē tāpat kā savus dienestus un ja lielākā daļa šīs juridiskās personas
darbību ir saistītas ar reģionālo iestādi vai reģionālajām iestādēm, kuras ir tās īpašnieces (iepriekš minētais spriedums
lietā
Teckal
, 50. punkts).
34     No iesniedzējtiesas lēmuma un lietas materiāliem izriet, ka patlaban līgumslēdzējai iestādei pieder 99,98 %
AGESP Holding
kapitāla daļu, bet 0,2 % pieder citām reģionālajām iestādēm. Saskaņā ar
AGESP Holding
statūtiem šīs sabiedrības daļas var piederēt privātiem akcionāriem tikai ar diviem noteikumiem: pirmkārt, akciju kontrolpakete
ir rezervēta
Busto Arsizio
komūnai; otrkārt, katram privātajam akcionāram nevar piederēt vairāk nekā viena desmitā daļa sabiedrības kapitāldaļu.
35
AGESP Holding
savukārt patlaban pieder 100 %
AGESP
akciju. Saskaņā ar pēdējās statūtiem šīs sabiedrības kapitāldaļas var piederēt arī privātiem akcionāriem ar noteikumu, ka
tiem, izņemot
AGESP Holding
, nevar piederēt vairāk nekā viena desmitā daļa kapitāldaļu.
36     Lai izvērtētu, vai līgumslēdzēja iestāde sabiedrību kontrolē tāpat kā savus dienestus, ir jāņem vērā tiesību normu un atbilstošo
apstākļu kopums. No šīs pārbaudes ir jāizriet, ka attiecīgā līgumslēdzēja sabiedrība ir pakļauta kontrolei, ar kuras palīdzību
līgumslēdzēja iestāde var ietekmēt minētās sabiedrības lēmumus. Ir jābūt noteicošas ietekmes iespējai gan attiecībā uz šīs
sabiedrības stratēģiskajiem mērķiem, gan arī uz svarīgiem lēmumiem (skat. 2005. gada 13. oktobra spriedumu lietā C‑458/03
Parking Brixen
, Krājums, I‑8612. lpp., 65. punkts).
37     Tāds apstāklis – kurš gan nav noteicošais – ka līgumslēdzējai iestādei vienai vai kopā ar citiem publisko tiesību subjektiem
pieder visas līgumslēdzējas sabiedrības kapitāla daļas, norāda, ka šī līgumslēdzēja iestāde kontrolē līgumslēdzēju sabiedrību
gluži tāpat kā savus dienestus iepriekš minētā sprieduma lietā
Teckal
50. punkta izpratnē.
38     No lietas materiāliem izriet, ka ar
AGESP Holding
un
AGESP
statūtiem katras šīs sabiedrības valdei ir piešķirtas visplašākās pilnvaras sabiedrības ikdienas un ārkārtas pārvaldīšanā.
Ar šiem statūtiem
Busto Arsizio
komūnai nekādas kontroles vai īpašas balsstiesības, kas ierobežotu valdēm noteikto rīcības brīvību, nav piešķirtas.
Busto Arsizio
komūnas realizētā kontrole būtībā ir tāda pati kā sabiedrību tiesībās lielākajai daļai akcionāru noteiktā, kas būtiski ierobežo
iespēju ietekmēt šo sabiedrību lēmumus.
39     Turklāt iespējamā
Busto Arsizio
komūnas ietekme uz
AGESP
lēmumu pieņemšanu tiek īstenota ar holdinga sabiedrības starpniecību. Šāda starpnieka iejaukšanās, ņemot vērā konkrētās lietas
apstākļus, var vājināt iespējamo līgumslēdzējas iestādes ietekmi uz sabiedrību tikai tādēļ, ka tai pieder sabiedrības kapitāla
daļas.
40     No tā izriet, ka šajos apstākļos, kuri pēc būtības ir jāpārbauda tiesai, kas izskata pamata lietu, līgumslēdzēja iestāde nekontrolē
sabiedrību, kurai ir piešķirtas tiesības slēgt publiskā iepirkuma līgumu, tāpat kā savus dienestus.
41     Direktīvas 93/36 6. pantā līgumslēdzējām iestādēm, kuras piešķir tiesības slēgt publiskā iepirkuma līgumu, ir noteikts pienākums
piemērot slēgtu vai atklātu konkursa procedūru, ja vien līgums neattiecas uz kādu no 6. panta 2. un 3. punktā izsmeļoši minētajiem
gadījumiem. No iesniedzējtiesas lēmuma neizriet, ka attiecīgais līgums attiektos uz kādu no šiem gadījumiem.
42     No tā izriet, ka tieša publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršana tādos apstākļos kā pamata lietā minētie nav
saderīga ar Direktīvu 93/36.
43     Itālijas valdība iebilst pret šādu secinājumu, apgalvodama, ka tas, ka
AGESP
ir jāizsludina publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra, lai iegūtu attiecīgo dīzeļdegvielu, norāda,
ka
Busto Arsizio
komūna,
AGESP Holding
un
AGESP
ir uzskatāmas par vienotu “publisko tiesību subjektu” Direktīvas 93/36 1. panta b) punkta izpratnē, kuras piešķir tiesības
slēgt piegādes publiskā iepirkuma līgumus saskaņā ar attiecīgajiem Kopienu un valsts tiesību aktiem.
44     Šis arguments nav pieņemams. Pirmkārt,
Busto Arsizio
komūna saskaņā ar šo normu atbilst reģionālas iestādes, nevis publisko tiesību subjekta jēdzienam. Otrkārt,
Busto Arsizio
komūna,
AGESP Holding
un
AGESP
katra ir atsevišķa juridiskā persona.
45     Turklāt, kā Tiesa ir atgādinājusi iepriekš minētā sprieduma lietā
Teckal
43. punktā, vienīgie ar Direktīvu 93/36 pieļautie izņēmumi ir tajā skaidri un izsmeļoši uzskaitītie gadījumi.
46     Tomēr Direktīvā 93/36 nav ietverta Direktīvas 92/50 6. pantam pielīdzināma norma, ar kuru no tās piemērošanas jomas tiek izslēgti
publiskā iepirkuma līgumi, kuru slēgšanas tiesības noteiktos apstākļos ir ieguvušas līgumslēdzējas iestādes (iepriekš minētais
spriedums lietā
Teckal
, 44. punkts).
47     Līdz ar to uz pirmo jautājumu ir jāatbild, ka ar Direktīvu 93/36 nav saderīga tāda piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma
līguma tieša piešķiršana, kurā paredzētās piegādes vērtība ir augstāka, akciju sabiedrībai, kuras valdei ir plašas pilnvaras
tās vadībā, kuras tā var izmantot neatkarīgi, un kuras kapitāls patlaban pilnībā pieder citai akciju sabiedrībai, kuras kontrolpaketes
turētāja savukārt ir līgumslēdzēja iestāde.

Par otro jautājumu
48     Otrajam jautājumam ir divas daļas.
49     Pirmkārt, iesniedzējtiesa jautā, vai Direktīvas 93/38 13. pantu var piemērot, lai izvērtētu nosacījumu, saskaņā ar kuru lielākajai
daļai uzņēmuma, kuram tieši piešķirts piegādes publiskā iepirkuma līgums, darbību ir jāveic iestādes, kura ir tās kapitāldaļu
turētāja, labā. Otrkārt, tā jautā, vai šis nosacījums ir uzskatāms par izpildītu, ja šis uzņēmums lielāko daļu sava apgrozījuma
gūst, strādājot iestādei, kura ir tā kapitāldaļu turētāja, vai ja lielākā daļa apgrozījuma tiek gūta šīs iestādes teritorijā.
Otrā jautājuma pirmā daļa
50     No iesniedzējtiesas lēmuma izriet, ka attiecīgais pamata lietā apskatītais publiskā iepirkuma līgums attiecas uz Direktīvu
93/36.
51     Ir jānoskaidro, vai Direktīvas 93/38 13. pantā paredzētais izņēmums ir jāpiemēro pēc analoģijas Direktīvas 93/36 piemērošanas
jomā.
52     Minētajā 13. pantā paredzētais izņēmums attiecas tikai uz pakalpojumu, nevis piegādes līgumiem.
53     Direktīvas 93/38 13. pantā ir noteikti subjekti un it īpaši saistītie uzņēmumi un to uzņēmumu kopuzņēmumi, kuru gada pārskati
tiek konsolidēti, bet darbības veidi ir atšķirīgi no Direktīvā 93/36 minētajiem līgumslēdzēju iestāžu darbības veidiem.
54     Turklāt minētajā pantā ir ietverts paziņošanas Komisijai mehānisms, kuru nevar attiecināt uz Direktīvu 93/36, jo trūkst tiesiska
pamata.
55     Izņēmumi ir jāinterpretē šauri, un no tā izriet, ka Direktīvas 93/38 13. panta piemērošanu nevar attiecināt uz Direktīvas
93/36 piemērošanas jomu.
56     Šādu secinājumu apstiprina fakts, ka 2004. gadā, pārstrādājot direktīvas par publiskajiem iepirkumiem, Kopienu likumdevējs,
saglabādams izņēmumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras,
kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 134, 1. lpp.),
23. pantā ir izvēlējies neiekļaut analogu izņēmumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK
par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu [būvdarbu publiskā iepirkuma
līgumu, piegādes publiskā iepirkuma līgumu un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu] slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru
(OV L 134, 114. lpp.), ar kuru tiek aizstāta Direktīva 93/36.
57     Ņemot vērā visu iepriekš minēto, uz otrā jautājuma pirmo daļu ir jāatbild, ka, lai izvērtētu nosacījumu Direktīvas 93/36 nepiemērošanai,
saskaņā ar ko uzņēmumam, kam tieši ir piešķirts piegādes publiskā iepirkuma līgums, lielākā daļa savas darbības ir jāveic
iestādes, kura ir tās kapitāldaļu turētāja, labā, nav jāpiemēro Direktīvas 93/38 13. pants.
Otrā jautājuma otrā daļa
58     Ir jāatgādina, ka Kopienas noteikumu galvenais mērķis publiskā iepirkuma līgumu jomā ir preču un pakalpojumu brīva aprite
un netraucēta konkurence visās dalībvalstīs (šajā sakarā skat. Tiesas 2005. gada 11. janvāra spriedumu lietā C‑26/03
Stadt Halle
un
RPL Lochau
, Krājums, I‑1. lpp., 44. punkts).
59     Ar iepriekš minēto spriedumu lietā
Teckal
paredzēto nosacījumu – lai Direktīvu 93/36 nepiemērotu tādiem publiskā iepirkuma līgumiem, kas noslēgti starp reģionālu iestādi
un no tās nošķirtu personu, saskaņā ar kuriem reģionālajai iestādei ir jākontrolē attiecīgā juridiskā persona tāpat, kā tā
kontrolē savus dienestus, un tajā pat laikā šai juridiskajai personai lielākā daļa savu darbību ir jāveic iestādes vai iestāžu,
kuras ir tās kapitāldaļu turētājas, labā – mērķis ir izvairīties no konkurences traucējumiem.
60     Prasība, ka attiecīgajai juridiskajai personai lielākā daļa savu darbību ir jāveic tās iestādes vai iestāžu, kuras ir tās
kapitāldaļu turētājas, labā, mērķis it īpaši ir nodrošināt, lai Direktīva 93/36 būtu piemērojama arī tajos gadījumos, kad
uzņēmums, kuru kontrolē viena vai vairākas iestādes, darbojas tirgū un ir konkurētspējīgs ar citiem uzņēmumiem.
61     Faktiski uzņēmumam nav obligāti liegt rīcības brīvību tikai tādēļ, ka lēmumus, kuri to skar, kontrolē iestāde, kurai pieder
tā kapitāldaļas, ja vien šis uzņēmums joprojām var veikt būtisku daļu savas saimnieciskās darbības ar citiem tirgus dalībniekiem.
62     Vēl ir nepieciešams, lai šī uzņēmuma darbība būtu orientēta vienīgi uz attiecīgo iestādi. Ņemot vērā šos ierobežojumus, ir
attaisnojami, ka šim uzņēmumam nepiemēro Direktīvā 93/36 noteiktos ierobežojumus, jo tos piemērot prasa nepieciešamība saglabāt
konkurenci, kas nav attiecināms uz šo gadījumu.
63     Piemērojot šos principus, uzskatīt, ka attiecīgais uzņēmums lielāko daļu savu darbību veic iestādes, kura ir tā kapitāldaļu
turētāja, labā iepriekš minētā sprieduma lietā
Teckal
izpratnē var tikai tad, ja šis uzņēmums principā darbojas šīs iestādes labā un ja citas darbības ir mazsvarīgas.
64     Lai izvērtētu, vai šis ir tāds gadījums, kompetentajai tiesai ir jāņem vērā visi lietas apstākļi – kā kvalitatīvie, tā arī
kvantitatīvie.
65     Attiecībā uz jautājumu, vai šajā kontekstā būtu jāņem vērā tikai tas apgrozījums, kas gūts darbībās ar kontrolējošo iestādi,
vai arī tas apgrozījums, kas gūts šīs iestādes teritorijā, ir jāpatur prātā, ka noteicošais apgrozījums ir tas, ko attiecīgais
uzņēmums ir guvis saistībā ar iestādes pieņemtajiem lēmumiem par publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu, tai skaitā arī apgrozījums,
kas gūts no lietotājiem, šādu līgumu izpildot.
66     Faktiski līgumslēdzēja uzņēmuma vērā ņemamās darbības ir visas darbības, kuras šis uzņēmums veic līgumslēdzējas iestādes noslēgtā
līguma ietvaros neatkarīgi no tā, kurš ir pakalpojumu saņēmējs – vai tā ir līgumslēdzēja iestāde pati, vai pakalpojumu izmantotāji.
67     Nav svarīgi, kurš veic samaksu attiecīgajam uzņēmumam – vai tā ir iestāde, kura ir tā kapitāldaļu turētāja, vai arī sniegto
pakalpojumu izmantotāji saskaņā ar koncesijām vai citām minētās iestādes nodibinātām tiesiskām attiecībām. Nav svarīgi arī,
kurā teritorijā minētie pakalpojumi tiek sniegti.
68     Tā kā pamata lietā ir minēts, ka līgumslēdzēja uzņēmuma kapitāldaļas pieder vairākām iestādēm, būtu atbilstīgi izvērtēt, vai
vērā ņemamās darbības ir tās, kuras līgumslēdzējs uzņēmums veic visu iestāžu, kurām pieder tā kapitāldaļas, labā, vai līgumslēdzējas
iestādes labā.
69     Šajā sakarā ir jāatgādina, ka Tiesa ir precizējusi, ka attiecīgajai atsevišķajai juridiskajai personai lielākā daļa savu darbību
ir jāveic “iestādes vai iestāžu, kurām pieder tā kapitāldaļas, labā” (iepriekš minētais spriedums lietā
Teckal
, 50. punkts). Tā arī ir paredzējusi iespēju, ka noteiktais izņēmums ir piemērojams ne tikai gadījumā, kad šādas juridiskas
personas kapitāldaļas pieder vienai juridiskajai personai, bet arī vairāku juridisko personu gadījumā.
70     Gadījumā, kad uzņēmuma kapitāldaļas pieder vairākām iestādēm, nosacījums par lielāko daļu darbību ir izpildīts, ja šis uzņēmums
lielāko daļu savu darbību veic nevis vienas vai otras iestādes, bet gan visu iestāžu labā.
71     Līdz ar to vērā ņemamā darbība gadījumā, kad viena uzņēmuma kapitāldaļas pieder vairākām iestādēm, ir tā, ko šis uzņēmums
veic visu šo iestāžu labā.
72     No iepriekš minētā izriet, ka uz otrā jautājuma otro daļu ir jāatbild, ka, lai Direktīvas 93/36 piemērošanas nolūkos novērtētu,
vai uzņēmums lielāko daļu savu darbību veic iestādes, kurai pieder tā kapitāldaļas, labā, ir jāņem vērā visas darbības, ko
šis uzņēmums veic, pamatojoties uz līgumslēdzējas iestādes piešķirto publiskā iepirkuma līgumu, neatkarīgi no tā, kas par
šīm darbībām veic samaksu – līgumslēdzēja iestāde vai sniegto pakalpojumu izmantotāji – un teritorijai, kurā darbības tiek
veiktas, nav nozīmes.

Par tiesāšanās izdevumiem
73     Attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata prāvā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par
tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku
tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (pirmā palāta) nospriež:
1)
ar Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvu 93/36/EEK, ar ko koordinē piegāžu valsts līgumu piešķiršanas procedūras [piegādes
publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras], nav saderīga tāda pakalpojumu un piegādes publiskā iepirkuma
līguma slēgšanas tiesību tieša piešķiršana, kurā piegādes summa ir lielāka, akciju sabiedrībai, kuras valdei ir plašas pilnvaras
tās pārvaldībā, kuras tā var izmantot neatkarīgi, un kuras kapitāls patlaban pilnībā pieder citai akciju sabiedrībai, kuras
kontrolpakete savukārt pieder līgumslēdzējai iestādei;
2)
lai izvērtētu nosacījumu Direktīvas 93/36 nepiemērošanai, saskaņā ar kuru uzņēmumam, kuram tieši piešķirtas piegādes un pakalpojumu
publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības, lielākā daļa savu darbību ir jāveic iestādes, kurai pieder tā kapitāldaļas,
labā, nav jāpiemēro Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvas 93/38/EEK, ar ko koordinē līgumu [publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas
tiesību] piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju
nozarē, 13. pants;
3)
lai Direktīvas 93/36 piemērošanas nolūkos novērtētu, vai uzņēmums lielāko daļu savu darbību veic iestādes, kurai pieder tā
kapitāldaļas, labā, ir jāņem vērā visas darbības, ko šis uzņēmums veic, pamatojoties uz līgumslēdzējas iestādes piešķirto
publiskā iepirkuma līgumu, neatkarīgi no tā, kas maksā par šīm darbībām – līgumslēdzēja iestāde vai sniegto pakalpojumu izmantotāji
– un teritorijai, kurā darbības tiek veiktas, nav nozīmes.
[Paraksti]
*
Tiesvedības valoda – itāļu.