CELEX: 61997CJ0243
EMOTR:n tilien tarkastaminen
Varainhoitovuosi 1993

Tuomion perustelut
1 Helleenien tasavalta on nostanut EY:n perustamissopimuksen 173 artiklan ensimmäisen kohdan (josta on muutettuna tullut EY 230 artiklan ensimmäinen kohta) nojalla kanteen, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 4.7.1997 ja jossa se vaatii, että yhteisöjen tuomioistuin kumoaa Helleenien tasavaltaa koskevilta osiltaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta varainhoitovuonna 1993 rahoitettuja menoja koskevien jäsenvaltioiden tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä 23 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn komission päätöksen 97/333/EY (EYVL L 193, s. 30).
2 Kanteessa vaaditaan kumoamaan tämä päätös niiltä osin kuin komissio on katsonut, ettei EMOTR voi maksaa seuraavia määriä:
- 10 007 973 085 Kreikan drakman (GRD) suuruinen oliiviöljyn tuotantotuki
- 1 322 433 341 GRD, koska oliiviöljyn tuottajille maksettavia tukia ei ollut maksettu määräajassa
- 2 031 347 293 GRD:n ja 2 413 383 890 GRD:n suuruiset tuet Kreikassa tuotetun oliiviöljyn viennille ulkopuolisiin maihin
- 2 002 118 894 GRD:n suuruinen tuki tupakalle (taatun enimmäismäärän ylittäminen)
- 246 543 179 GRD:n suuruinen tuki viinille (lopullinen viininviljelyaloista luopuminen)
- 82 224 025 GRD:n, 54 471 120 GRD:n ja 97 597 184 GRD:n suuruiset tuet viljan julkiseen varastointiin, ja
- 1 531 502 946 GRD:n suuruinen tuki puuttuvan durumvehnän perusteella.
3 Oikaisujen perusteet on esitetty lyhyesti EMOTR:n tukiosaston tarkastusten tuloksista varainhoitovuonna 1993 15 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyssä yhteenvedossa nro VI/5210/96 (jäljempänä yhteenveto).
Oliiviöljyn tuotantotuen aiheuttamat menot
Tarkastusten riittämättömyys
4 Yhteenvedosta ilmenee, että ne puutteet, joita EMOTR oli havainnut Kreikan oliiviöljyn tuotantotukien hallintoa ja valvontaa koskevassa järjestelmässä varainhoitovuoden 1992 tilejä tarkastaessaan, olivat yhä olemassa tarkastettaessa varainhoitovuoden 1993 tilejä. Tämä päätelmä perustuu Kreikan viranomaisten antamiin tietoihin ja asiakirjoihin sekä EMOTR:n tarkastusryhmän 20.-24.5.1996 suorittamaan varainhoitovuotta 1993 ja sitä seuraavia varainhoitovuosia koskevaan tarkastukseen.
5 Yhteenvedosta ilmenee muun muassa, että yhteisön lainsäädännön edellyttämä ATK-rekisteri ei ole toimintakunnossa. Vaikka maatalousministeriön tietotekniikkaosasto onkin perustanut tämän rekisterin jo useita vuosia sitten, maatalousalan toimivaltaiset paikallisviranomaiset eivät syötä siihen viljelyilmoituksissa ja tukihakemuksissa olevia tietoja. Vaikka ammattijärjestöt syöttävät nämä tiedot useimpien tuottajien yhteenliittymien osalta, yhden ainoan rekisterin ylläpito ja näiden tietojen käyttäminen tuottajien ja myllyjen valvonnassa on mahdotonta, koska käytetyt ohjelmistot eivät ole samoja.
6 Yhteenvedon mukaan pinta-alojen yksilöinti on yhtä vaikeaa kuin ennenkin, sillä sellaisia aakkosnumeerisia viitteitä ei ole, joiden avulla ilmoitetut palstat voitaisiin paikallistaa ja näin välttää se, että sama palsta ilmoitetaan useaan kertaan. Vaikka osa oliivipuiden kasvatusalasta ilmoitetaan samanaikaisesti integroituun järjestelmään, viimeksi mainitussa ei ole aakkosnumeerisia viitteitä näille palstoille. Ilmoitettuja palstoja ei myöskään ole yksilöity kartoissa, joita kunnanvirastoilla toisinaan on. Koska ammattijärjestöt eivät syötä tietokoneelle paikkakuntakohtaisia tietoja (jotka kylläkin ilmenevät ilmoituksista), näistä tiedoista ei ole hyötyä niissä tuottajia koskevissa tarkastuksissa, jotka oliiviöljyvirasto toimittaa paikan päällä.
7 Yhteenvedosta ilmenee lisäksi, että viljelyilmoituksissa mainittu oliivipuiden määrä, eli siis puiden lukumäärää koskevat luvut, sisältää tuotannossa olevien oliivipuiden kokonaismäärän, mukaan lukien ne puut, jotka on tarkoitettu sellaisenaan syötäviksi tarkoitettujen oliivien tuotantoon. Paikkakunnilla, joilla sellaisenaan syötäviksi tarkoitettujen oliivien tuotanto on merkittävää, homogeenisten alueiden tuottoa oli vähennetty suhteessa hienonnetun tuotannon osaan nähden, mutta kansalliset viranomaiset eivät olleet esittäneet mitään sellaisia asiakirjoja, joista tällaisen menettelyn perusteena olleet laskelmat olisivat ilmenneet.
8 Yhteenvedon mukaan Lesboksen ammattijärjestö ja maatalousviranomainen eivät ole markkinointivuosien 1992/1993 ja 1993/1994 (huonoja satovuosia) osalta vahvistaneet perusteita epätavallisen huonon tuoton saaneiden tuottajien määrittämiseksi. Edelleenkään ei myöskään voitu hyväksyä sitä, ettei oliiviöljyvirasto ollut peruuttanut niiden myllyjen lupia, joiden se oli todennut syyllistyneen säännönvastaisuuksiin, ja joihin tätä seuraamusta olisi tästä syystä pitänyt soveltaa.
9 Tästä syystä komissio sovelsi varainhoitovuoden 1993, kuten aikaisempienkin varainhoitovuosien osalta kiinteämääräistä korjausta, joka oli määrältään 10 prosenttia Kreikan tasavallan näiltä osin ilmoittamista menoista, eli 10 007 973 085 GRD.
10 Kreikan hallituksen mukaan oliiviöljyn tuotannon alalla sovelletut rahoituskorjaukset perustuvat siihen, että komissio on arvioinut virheellisesti tosiseikkoja ja ylittänyt harkintavaltansa rajat.
11 Tukeutuen perusteluihin, jotka se on jo esittänyt asiassa C-46/97, jossa on tänään annettu tuomio, Kreikan tasavalta väittää muun muassa, että
- se oli vuodesta 1988 lähtien ilmoittanut komissiolle niistä ylittämättömistä objektiivisista vaikeuksista, joiden vuoksi rekisterin perustaminen säädetyssä määräajassa oli mahdotonta, pyytäen komission apua
- Kreikan toimivaltaiset viranomaiset toteuttivat vuosina 1994-1996 kokeiluohjelman
- komission edustaja ilmoitti vuonna 1996, että yhteisö tulisi muuttamaan suuntausta ja että suunnitellun kaltaisen oliivirekisterin käyttöönotosta oli luovuttu
- koska yhteisöjen tuomioistuin oli asiassa C-50/94, Kreikka vastaan komissio, 4.7.1996 antamassaan tuomiossa vahvistanut varainhoitovuoden 1990 osalta 10 prosentin suuruisen korjauksen, komission ei pidä samalla perusteella määrätä seuraamuksia sitä seuraavilta varainhoitovuosilta
- tietokonepohjainen rekisteri, joka on ollut olemassa vuodesta 1985 lähtien, on riittävän toimintakykyinen ja mahdolliset laiminlyönnit ovat sidoksissa oliivirekisterin puuttumiseen
- oliiviöljyn tuotantoon myönnettäviä tukia valvova elin käynnistää vuosittaisen toimintaohjelman sen mukaan, millä todennäköisyydellä lainvastaisuuksia tai väärinkäytöksiä tulee esiintymään
- myllyjä, tuottajien yhteenliittymiä ja tuottajajärjestöjä koskevat paikan päällä suoritettavat tarkastukset ovat lisääntyneet.
12 Kreikan hallitus päättelee tästä, että suoritetuilla tarkastuksilla on voitu taata esitettyjen menojen lainmukaisuus. Se katsoo, että vaikka tiettyjä tarkastusjärjestelmästä aiheutuvia virheitä olikin tapahtunut, ne eivät ole vaikuttaneet kyseisen järjestelmän perusteisiin; kyse oli tietyistä vähemmän oleellisista, markkinoiden vapaalle toiminnalle ominaisista puutteista, jotka tunnetaan kaikkien jäsenvaltioiden järjestelmissä.
13 Tältä osin riittää kun todetaan, että oliiviöljyn tuotannon tarkastusten tila Kreikassa ei ole oleellisesti muuttunut edellisinä varainhoitovuosina todettuun tilanteeseen nähden. Vaikka oliivirekisterin perustamisesta oliiviöljyä tuottavissa jäsenvaltioissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 154/75 muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 1980 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3453/80 (EYVL L 360, s. 15) säädetään velvollisuudesta perustaa oliivirekisteri viimeistään 31.10.1988, sitä ei edelleenkään ollut perustettu varainhoitovuoden 1993 aikana. Myöskään tietokonepohjaisia rekistereitä ei edelleenkään voitu käyttää. Tukihakemusten hallinta- ja tarkastusjärjestelmässä oli edelleenkin vakavia rakenteellisia puutteellisuuksia.
14 Ne väitteet ja niiden perustelut, joita Kreikan hallitus on esittänyt perustellakseen menojen lainmukaisuutta vastaavat pääasiallisesti niitä väitteitä ja perusteluja, jotka se on varainhoitovuoden 1992 osalta esittänyt asiassa C-46/97, Kreikka vastaan komissio, jossa on kyse varainhoitovuoden 1992 tilien tarkastamisesta. Koska yhteisöjen tuomioistuin on hylännyt nämä väitteet ja niiden perustelut tänään asiassa C-46/97 antamansa tuomion 4-26 kohdassa, ne on hylättävä samoin perustein myös nyt esillä olevassa asiassa.
15 Suoritettua rahoituskorjausta ei siis voida asettaa kyseenalaiseksi.
Tuensaajille suoritettaville maksuille säädettyjen määräaikojen ylittäminen
16 Yhteenvedon mukaan EMOTR on ottanut käyttöön automaattisen tarkastusohjelman, joka tarkastaa, että yhteisön lainsäädännössä säädettyjä maksujen enimmäismääriä ja maksuille asetettuja määräaikoja noudatetaan. Järjestelmä huolehtii siitä, että enimmäismäärän ylittävät menot hylätään automaattisesti eikä niitä oteta huomioon laskettaessa suoritettavia ennakoita, suunniteltaessa määrärahojen käyttöä eikä yhteisön budjettikirjanpidossa.
17 Maksuajan jälkeen ilmoitetut menot hylätään automaattisesti progressiivisen virhepisteytysjärjestelmän mukaisesti, minkä mukaan ensimmäisen viivästyskuukauden aikana maksetusta menosta otetaan huomioon vain 80 prosenttia, toisen viivästyskuukauden aikana maksetusta vain 60 prosenttia, kolmannen viivästyskuukauden aikana maksetusta vain 40 prosenttia, neljännen viivästyskuukauden aikana maksetusta vain 20 prosenttia ja tämän jälkeen maksetuista 0 prosenttia. Niiden asioiden osalta, jotka on riitautettu tai joiden osalta suoritetaan lisätarkastuksia, otetaan ennen ensimmäisen vähennyksen tekemistä huomioon 3 prosentin osuus säädettyjen määräaikojen kuluessa maksetusta menosta.
18 Yhteenvedosta ilmenee, että näistä säännöksistä on keskusteltu ja ne on hyväksytty EMOTR:n komitean 26. ja 27.1.1993 pidetyssä kokouksessa ja että ne on vahvistettu asiakirjalla VI/488/92. Kaikille jäsenvaltioille on virallisesti ilmoitettu niitä koskevista maksuille säädettyjen määräaikojen ylittämisistä.
19 Helleenien tasavallan osalta on korjattu 1 333 432 093,80 GRD:n suuruista summaa.
20 Kreikan hallitus väittää, että ne määräaikojen ylittämiset, joiden oli havaittu tapahtuneen yksittäisille pienille tuottajille ja yhteenliittymiin kuuluville pienille tuottajille suoritettavissa maksuissa, olivat aiheutuneet ainoastaan siitä, että yhteisön vahvistama määräaika, joka päättyi ensimmäisten osalta 15.9.1993 ja toisten osalta 15.10.1993, ei mahdollistanut suunniteltujen tarkastusten loppuunsaattamista kaikkien lukemattomien pienten tuottajien osalta. Sen mukaan nämä ylittämiset johtuivat force majeure -esteestä, sillä toimivaltaiset viranomaiset olivat ryhtyneet mahdottomiin ponnistuksiin maksaakseen tuet määräajoissa, mutta näiden määräaikojen pikkutarkka noudattaminen ei ollut mahdollista, koska tarkastettuja viljelijöitä oli paljon ja pyrkimyksenä oli tarkastaa maksujen lainmukaisuus.
21 On syytä muistuttaa, että asetuksen N:o 3061/84  12 b artiklan 1 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä huhtikuuta 1991 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 928/91 (EYVL L 94, s. 5) säädetään, että "neljän viimeisen markkinointivuoden tuotosten keskiarvon vahvistamisen jälkeen jäsenvaltion on maksettava tuotantotuki oliivintuottajille, joiden keskimääräinen tuotanto on asetuksen N:o 136/66/ETY 5 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmoitettua määrää pienempi, 90 päivän kuluessa siitä, kun tukihakemus ja siihen liitetty todiste oliivien jalostamisesta hyväksytyssä myllyssä on jätetty". Tähän säännökseen on lisätty uusi alakohta asetuksen (ETY) N:o 3061/84 muuttamisesta 12 päivänä lokakuuta 1993 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 2796/93 (EYVL L 255, s. 1), jonka mukaan "Kreikka ja Portugali saavat kuitenkin maksaa markkinointivuoden 1992/1993 tuen viimeistään 15 päivänä lokakuuta 1993".
22 Asetuksen N:o 3061/84  12 b artiklan 2 kohdassa, sellaisena kuin se on lisättynä 17.1.1989 annetulla komission asetuksella N:o 98/89 (EYVL L 14, s. 14), ja muutettuna asetuksella N:o 928/91, säädetään, että "jäsenvaltion on maksettava tuotantotuki oliivintuottajille, joiden keskimääräinen tuotanto on vähintään yhtä suuri kuin asetuksen N:o 136/66/ETY 5 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmoitettu määrä, 90 päivän kuluessa siitä, kun komissio vahvistaa kyseistä markkinointivuotta koskevan tosiasiallisen tuotannon ja asetuksen (ETY) N:o 2261/84  17 a artiklan 3 kohdassa säädetyn tuotantotuen yhtenäisen määrän". Myös tähän säännökseen on asetuksella N:o 2796/93 lisätty alakohta, jonka mukaan "Kreikka, Portugali, Espanja ja Italia saavat kuitenkin maksaa markkinointivuoden 1991/1992 tuen jäljellä olevan määrän viimeistään 15 päivänä lokakuuta 1993".
23 On ensinnäkin kiistatonta, että oliiviöljyn tuotantotukien maksamiselle asetuksessa N:o 2796/93 säädettyä pidennettyä määräaikaa ei ole noudatettu.
24 On myös kiistatonta, että Kreikan hallitus on esittänyt force majeure -esteeseen perustuvan väitteen vasta asetuksessa N:o 2796/93 säädetyn määräajan päätyttyä eikä ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin yhteisön toimielimissä saadakseen tämän päivämäärän muutetuksi, vaikka ne vaikeudet, joihin se vetoaa, olivat etukäteen tiedossa.
25 Näin ollen Kreikan hallitus ei voi vedota force majeure -esteeseen asetuksessa N:o 2796/93 säädetyn määräajan noudattamisen osalta. Tehtyä rahoituskorjausta ei siis voida asettaa kyseenalaiseksi.
Vientituki ja kulutustuki
26 Yhteenvedosta ilmenee, että EMOTR sai erään toimijan hallussa olevista virallisista asiakirjoista tietää Kreikassa vuosina 1990-1993 toteutetuista lainvastaisista oliiviöljyn vienneistä. Säiliöissä, joiden oletettiin sisältävän oliiviöljyä ja tästä syystä voivan saada vientitukea, olikin todellisuudessa muita tuotteita, joten vientitukia ei voitu myöntää. Koska Kreikan viranomaisten tutkimukset eivät näyttäneet edistyvän, komissio aloitti yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 (EYVL L 94, s. 13) 9 artiklan nojalla vuonna 1993 omat tutkimukset, jotka ulotettiin tiettyihin kolmansiin maihin (Kyproksen tasavalta, Libanonin tasavalta) ja Kreikan tasavaltaan.
27 Tutkijat totesivat useaan otteeseen, että vaikka säiliöryhmä (johon saattoi kuulua kymmenen säiliötä samanaikaisesti) oli ilmoitettu vietäväksi Australiaan tai Pohjois-Amerikan Yhdysvaltoihin, vain yksi ainoa niistä oli tosiasiallisesti lähetetty Pireuksesta suoraan määrämaan satamaan, muiden tullessa kuljetetuiksi Limassolin sataman kautta. Australian tulliviranomaisten kanssa suoritetut tutkimukset osoittivat, että vain hyvin pieni prosenttiosuus niistä säiliöistä, jotka oli ilmoitettu vietäviksi Australiaan, olivat saapuneet määränpäähänsä. Lisäksi suurimman osan niistä, jotka olivat todellisuudessa saapuneet, oli ilmoitettu sisältävän muita tavaroita kuin oliiviöljyä.
28 Erään tarkastusmatkan aikana löydettiin todisteita yhteisössä tapahtuneista vientiin liittyvistä väärinkäytöksistä. Tutkijat havaitsivat Kyproksella (maaliskuussa 1993) ja Libanonissa (lokakuussa 1993), että eräs kreikkalainen yhtiö oli antanut Kreikassa vääriä ilmoituksia viedessään vuosien 1990-1993 aikana oliiviöljyksi oletettua tuotetta kolmansiin maihin. Lisäksi ilmeni, että lähes kaikki kyseiset säiliöt olivat kulkeneet Limassolin sataman kautta ennen kuin ne oli lähetetty Beirutiin sen sijaan, että ne - kuten niitä Kreikasta vietäessä oli ilmoitettu - olisi viety Australiaan tai Yhdysvaltoihin. Kyproksella suoritetussa tähän liittyvässä tulliasiakirjojen tarkastuksessa voitiin havaita, että säiliöissä oli todellisuudessa soijaöljyä.
29 Libanoniin tehdyn tarkastusmatkan aikana havaittiin, että oliiviöljyn tuonti Libanoniin on kiellettyä, olipa se peräsin mistä hyvänsä, paitsi jos tuotaessa esitetään Libanonin toimivaltaisten viranomaisten antama tuontitodistus. Vuosien 1990-1992 aikana Kreikasta peräisin olevaa ilmoitettua oliiviöljyntuontia ei ollut. Lähetysten, joiden oli Kreikassa niiden vientihetkellä ilmoitettu olevan oliiviöljylähetyksiä, ja jotka kuljetettiin Kyproksen kautta, ilmoitettiin niiden Libanoniin saapuessa sisältävän soijaöljyä.
30 Libanonin viranomaisten antamien tietojen valossa ilmeni, että muutkin kreikkalaiset yritykset olivat syyllistyneet samanlaiseen väärinkäytökseen. Tästä syystä komissio aloitti syyskuussa 1994 tutkimukset Kyproksella selvittääkseen kyseisten säiliöiden sisällön, niiden kuljetustavat ja niiden määränpään. Näiden tutkimusten perusteella voitiin todeta, että kaksi kreikkalaista yhtiötä oli antanut Kreikassa vääriä ilmoituksia vieden vuosina 1992 ja 1993 oliiviöljyksi oletettua tuotetta kolmansiin maihin. Kyproksella suoritetussa tähän liittyvässä tulliasiakirjojen tarkastuksessa voitiin havaita, että viety tuote oli todellisuudessa soijaöljyä.
31 Yhteenvedossa todetaan, että koska kaikki vietävä Kreikasta peräisin oleva oliiviöljy tarkastetaan fyysisesti, tutkijat joutuivat pohtimaan, miten väärinkäytös oli voinut saavuttaa kyseiset mittasuhteet. Tästä syystä he marraskuussa 1994 suorittivat tarkastuksen Pireuksen tulliviranomaisten luona ja kansallisessa laboratoriossa.
32 Ilmeni, ettei asianmukaisia tullitarkastuksia ollut suoritettu ja että kansallinen laboratorio ei kyennyt osoittamaan tutkineensa, mistä ja minkä laatuisesta öljystä oli kyse. Tämän tutkimuksen aikana, sen jälkeen kun väärinkäytös oli jo todettu, ei lisäksi ryhdytty mihinkään toimenpiteisiin käynnissä olevien menettelytapojen lopettamiseksi tai kyseisten viranomaisten toiminnan tutkimiseksi.
33 Yhteenvedon mukaan kirjallisella vakuutuksella, jonka mukaan tulliviranomaiset ja kansallinen laboratorio tarkastivat todellisuudessa kaiken oliiviöljyn, luotiin luottamuksen ilmapiiri, jota hyväksi käyttäen muutamat epärehelliset viejät pystyivät käymään tuotteella kuvitteellista kauppaa, koska vaaraa jäädä kiinni virallisissa tarkastuksissa ei ollut. Kreikan viranomaiset eivät toisaalta olleet onnistuneet osoittamaan, että ne olivat lainvastaista toimintaa torjuessaan ryhtyneet riittäviin toimenpiteisiin ja panneet vireille (rikos- ja siviilioikeudellisia) asioita tämän kaltaisen kaupan lopettamiseksi.
34 Kaikkien näiden syiden nojalla yhteenvedossa katsotaan, ettei Kreikan tasavalta ole noudattanut niitä edellytyksiä, jotka säädetään asetuksen N:o 729/70  8 artiklassa, jonka mukaan jäsenvaltiot toteuttavat kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti toimenpiteet, jotka ovat tarpeen rahastosta rahoitettavien toimien tosiasiallisen toteuttamisen ja niiden asianmukaisuuden varmistamiseksi, sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja niihin kohdistuvien seuraamusten toteuttamiseksi sekä sellaisten summien takaisinperimiseksi, jotka on menetetty sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyöntien seurauksena. Näin ollen kyseisille lähetyksille myönnetyt vientituki ja kulutustuki eivät voi saada yhteisön rahoitusta. Asetuksen N:o 729/70  8 artiklan 2 kohdan nojalla sovellettava rahoituskorjaus on siis laskettu 2 031 347 293 GRD:n ja 2 413 383 890 GRD:n suuruiseksi.
35 Kreikan hallitus katsoo, että sille on määrätty rahoituskorjaus pääasiallisesti sen vuoksi, että yhteenvedossa mainitut väärinkäytökset ovat paljastuneet. Komissio on tästä syystä rikkonut asetuksen N:o 729/70  8 artiklan 2 kohdan säännöksiä ja on joka tapauksessa ylittänyt harkintavaltansa rajat.
36 Kreikan hallituksen mukaan on kiistatonta, että
- väärinkäytökset on todettu Kreikan toimivaltaisten viranomaisten toimittamien äärimmäisen tarkkojen tutkimusten päätteeksi
- yhteistä maatalouspolitiikkaa rahoitettaessa perusteettomasti maksettuja summia koskevista lainvastaisuuksista ja näiden summien takaisinperinnästä, tätä alaa koskevan tiedotusjärjestelmän järjestämisestä sekä asetuksen (ETY) N:o 283/72 kumoamisesta 4 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 595/91 (EYVL L 67, s. 11) säädetyt tarvittavat ilmoitukset ja tiedonannot oli annettu komissiolle ja kaikki Kreikan hallintoviranomaisten tiedossa olleet seikat oli saatettu yhteisön toimivaltaisten viranomaisten tietoon
- näistä rikkomuksista epäiltyjä vastaan oli aloitettu rikosoikeudenkäynnit
- yritysten toimintaan kohdistuvia hallinnollisia seuraamuksia oli määrätty
- toimivaltaiset veroviranomaiset ovat määrittäneet verovelat ja pakkotäytäntötoimenpiteitä (irtaimen ja kiinteän omaisuuden ulosmittauksia sekä turvaamistoimia) on odotettavissa
- osa perusteettomasti maksetuista tuista on peritty takaisin tai niitä ollaan takaisinperimässä korvausmenetelmää käyttäen tai vakuuksia realisoimalla
- Pireuksen vientitullaustoimiston tullivirkamiehet ovat aloittaneet valan nojalla tapahtuvan hallinnollisen tutkinnan.
37 Tältä osin on syytä todeta, että asetuksen N:o 729/70  8 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot toteuttavat kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti toimenpiteet, jotka ovat tarpeen EMOTR:stä rahoitettavien toimien tosiasiallisen toteuttamisen ja niiden asianmukaisuuden varmistamiseksi, sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi ja niihin kohdistuvien seuraamusten toteuttamiseksi sekä sellaisten summien takaisinperimiseksi, jotka on menetetty sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyöntien seurauksena.
38 Kreikan hallitus ei nyt esillä olevassa asiassa kiistä sitä yhteenvedossa mainittua seikkaa, että todetut vakavat väärinkäytökset ovat voineet tapahtua siitä syystä, ettei asianmukaisia tullitarkastuksia ole toimitettu. Kreikan viranomaiset eivät siis ole ryhtyneet tarvittaviin toimenpiteisiin estääkseen ennalta nyt todetut väärinkäytökset.
39 Näin ollen sovellettu rahoituskorjaus on perusteltu.
Tupakka-alan aiheuttamat menot
40 Yhteenvedosta ilmenee, että kohdan "suunniteltu palkkioiden alentaminen, jos taatut enimmäismäärät ylitetään" osalta on jo toimitettu rahoituskorjaus varainhoitovuoden 1992 osalta. Yhteenvedon mukaan jäsenvaltioilla oli yhteisön lainsäädännön nojalla velvollisuus periä välittömästi takaisin taatut enimmäismäärät ylittäen maksetut palkkiot. Takaisinperintä oli toimitettava ennen seuraavan tupakankorjuun aloittamista, jotta toimijat olisi saatu noudattamaan uusia taattuja enimmäismääriä. Nyt esillä olevassa asiassa on kuitenkin todettu, että takaisinperiminen on toimitettu paljon asetusten soveltamispäivän jälkeen, mikä taloudelliselta kannalta katsoen ja rahan arvonalentumisen huomioon ottaen on aiheuttanut takaisinperinnän tehottomuuden. Takaisinperitty kokonaismäärä oli 31.3.1996 15 054 038 996 GRD; takaisinperimättä on vielä 51 672 958 GRD.
41 Yhteenvedossa muistutetaan, että takaisinperinnät on porrastettu 31 kuukauden ajalle, vaikka Kreikan viranomaisten olisi pitänyt syyskuusta 1993 lähtien realisoida tätä varten asetetut vakuudet. Samalla tavoin kuin varainhoitovuoden 1992 osalta, komissio laski 10 prosentin suuruisen korkokannan keskimäärin 15,5 kuukaudelta viivästyneesti takaisinperitylle määrälle. Näin laskettuun 1 950 445 999 GRD:n suuruiseen korjaukseen lisättiin takaisinperimättä jäänyt määrä 51 672 985 GRD. Korjauksen lopullinen määrä on siis 2 002 118 894 GRD.
42 Kreikan hallitus viittaa niihin perusteluihin, jotka se on esittänyt asiassa C-46/97, jossa on tänään annettu tuomio.
43 On muistutettava, että asiassa C-46/97 annetun tuomion 67-76 kohdassa yhteisöjen tuomioistuin on hylännyt nämä perustelut.
44 Näin ollen ja samoilla perusteilla, tähän alamomenttiin tehtyä rahoituskorjausta ei sitäkään voida asettaa kyseenalaiseksi varainhoitovuoden 1993 osalta.
Viinialan aiheuttamat menot
45 Yhteenvedon mukaan on todettu, että lopullista viininviljelyaloista luopumista koskeva tarkastusjärjestelmä ei riitä korvaamaan pinta-alojen yksilöinnissä ja mittaamisessa käytettävän luotettavan järjestelmän puuttumista.
46 Yhteenvedossa täsmennetään, että paikan päällä toimitetuissa tarkastuksissa on todettu, etteivät kansalliset tarkastajat kyenneet perustelemaan, miksi tietyt pinta-alat oli hyväksytty. Kiinteistörekisterin ja viinirekisterin puuttuessa EMOTR:n tutkimusryhmän tarkastajat eivät myöskään voineet objektiivisesti vakuuttua palstojen yksilöinnistä ja niiden tarkoista pinta-aloista, omistajien henkilöllisyydestä ja sijainnista.
47 Yhteenvedossa muistutetaan, että EMOTR:n tarkastajat ovat jo vuonna 1995 paikan päällä toimitetuissa tarkastuksissa havainneet lainvastaisuuksia tarkastuksiin valittujen palstojen osalta. He katsovat, että Kreikan viranomaisten esittämiä yhden prosentin lisätarkastuksia ei voida pitää riittävänä korvaamaan kiinteistörekisterin ja/tai viinirekisterin kaltaisen luotettavan yksilöinti- ja mittausjärjestelmän puuttumista.
48 Komissio ei siis suostunut lopullisen viininviljelyaloista luopumisen kokonaiskustannusten perusteella laskettavaan, kahden prosentin kiinteän korkokannan mukaan määräytyvään rahoitukseen. Rahoituskorjaus oli siis määrältään 246 543 179 GRD.
49 Kreikan hallituksen mukaan kiinteämääräinen kahden prosentin suuruinen rahoituskorjaus ei perustu tarkastustoiminnassa käytetyn korvausjärjestelmän oikeaan arviointiin ja sillä ylitetään komission harkintavallan rajat. Yhteenvedossa esitetyn toteamuksen osalta, jonka mukaan lopullisen viininviljelyaloista luopumisen tarkastusjärjestelmä on riittämätön korvaamaan luotettavan pinta-alojen yksilöinti- ja mittaamisjärjestelmän puuttumista, Kreikan tasavalta viittaa ensiksi asiassa C-46/97 tältä osin esittämiinsä perusteluihin.
50 Kreikan hallitus lisää, että EMOTR:n 19.-23.7.1993 toimittamaa tarkastusmatkaa koskevassa kertomuksessa ei todeta käytetyn pinta-alojen tarkistusjärjestelmän olevan epäluotettava, vaan siinä selvitetään ainoastaan maarekisterin ja yksityiskohtaisten karttojen puuttumisesta aiheutuvia ongelmia, mikä tekee tarpeelliseksi alueen tuntevan teknikon käyttämisen, sillä yksittäiset palstat tunnistetaan pääasiallisesti naapuripalstojen perusteella. Kreikan hallituksen mukaan tarkastusryhmällä on tällä tavoin käytetyn palstojen paikantamisjärjestelmän perusteella ollut mahdollisuus yksilöidä kaikki ne palstat, joiden perusteella oli maksettu lopullista luopumispalkkiota, sillä pinta-alat ja istutuskiellon noudattaminen oli tarkistettu paikan päällä toimitetuissa tarkastuksissa.
51 Kreikan hallitus toteaa, että hakemusten hallinnollisen tarkastamisen jälkeen suoritettavalla alustavalla tarkastuksella tarkoitetaan kaikissa tapauksissa sellaisia paikan päällä toimitettavia tarkastuksia, jotka suoritetaan ennen viininviljelyalojen raivauksia. Näiden paikan päällä toimitettavien tarkastusten ja mittausten tulokset julkaistaan kunnan ilmoitustaululla; tämä mahdollistaa muistutusten tekemisen ja nämä muistutukset tutkii ensimmäisessä vaiheessa kolmesta jäsenestä koostuva lautakunta, joka toimittaa tarkastuksen paikan päällä ennen kuin raivauksiin ryhdytään, eikä ensimmäinen tarkastaja ole tällöin läsnä. Asiassa on mahdollisuus myös valittaa valituslautakuntaan, joka tällöin suorittaa hallinnollisen tarkastuksen ja toimittaa tarkastuksen paikan päällä.
52 Riittää kun todetaan, että yhteisöjen tuomioistuin on hylännyt Kreikan hallituksen asiassa C-46/97 esittämät perustelut, joihin se vetoaa nyt esillä olevassa asiassa, tuossa asiassa annetun tuomion 37-39 kohdassa. Yhteisöjen tuomioistuin on näet katsonut, ettei tarkastusjärjestelmä täytä yhteisön säädöksissä asetettua objektiivisuuden vaatimusta.
53 Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, kun komissio on päätöksessään todennut, että jäsenvaltio on jättänyt toimittamatta EMOTR:n tukiosaston toimintaa koskevissa säännöissä määrätyt tarkastukset, tai että nämä tarkastukset ovat puutteellisia, tämä jäsenvaltio ei pysty kumoamaan komission päätelmiä pelkillä väitteillä, joiden tueksi se ei esitä selvitystä luotettavan ja toimivan valvontajärjestelmän olemassaolosta. Jollei jäsenvaltio pysty osoittamaan komission päätelmiä virheellisiksi, päätelmät saattavat antaa aiheen epäillä vakavasti valvonta- ja tarkastustoimista muodostuvan kokonaisuuden asianmukaisuutta ja tehokkuutta (asia C-253/97, Italia v. komissio, tuomio 28.10.1999, 7 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
54 Kreikan hallitus ei nyt esillä olevassa asiassa ole kiistänyt yhteenvedossa kuvattua palstojen paikantamisjärjestelmää, vaan tyytyy ainoastaan toteamaan, että tämän järjestelmän ansiosta pinta-alat ja istuttamiskiellon noudattaminen on voitu tarkistaa paikan päällä toimitettavissa tarkastuksissa.
55 Tämä toteamus ei kuitenkaan riitä häivyttämään tarkastusjärjestelmän luotettavuutta koskevia epäilyksiä. Kreikan hallitus ei nimittäin ole osoittanut vääriksi seuraavia komission väitteitä: pinta-alojen alustava tarkastuskokeilu on toteutettu pystyttämällä kylttejä, joihin mittausten tulokset on merkitty; maatalousinsinööri toimittaa itse sekä ennen raivausta että sen jälkeen suoritettavan hallinnollisen ja fyysisen tarkastuksen; ei ollut näytetty toteen, että alun perin paikan päällä toimitetut tarkastukset koskivat 100:aa prosenttia hakemuksista; tietojen varmistamiseksi suoritettujen niin kutsuttujen lisätarkastusten prosenttiosuus oli alhainen (tuskin yksi prosentti) ja tarkastuksessa on todettu lainvastaisuuksia (viininviljelyalojen puutteellinen raivaus).
56 Näin ollen kahden prosentin suuruista rahoituskorjausta ei voida asettaa kyseenalaiseksi.
Vilja-alan aiheuttamat menot
Viljan julkisesta varastoinnista aiheutuvat menot
57 Yhteenvedosta ilmenee, että viljan julkisen varastoinnin hallinto- ja tarkastusjärjestelmässä varainhoitovuosina 1991 ja 1992 havaitut heikkoudet olivat edelleen olemassa varainhoitovuonna 1993. Yhteenvedon mukaan, vaikka järjestelmä vaikuttaa paperilla hyvin suunnitellulta, erityisesti tarkastuksiin liittyviä toimenpiteitä ei kaikkia ollut toteutettu tarkasti ja yhdenmukaisesti. Näin ollen Tessalonikin, Larissan ja Imatian toimipisteissä valvonta oli hyvin löyhää, minkä vuoksi tietyt varastoijat saattoivat tehdä ottoja varastoista.
58 Ostojen osalta yhteenvedosta käy ilmi, että hyväksyttyjen laboratorioiden toimittamia tarjottujen erien laatutarkastuksia ei suoritettu nimettömien näytteiden perusteella, mikä on eettisten sääntöjen vastaista ja aiheuttaa järjestelmän heikkouden. Itse varastoinnin tarkastukset eivät ole tehokkaita, sillä fyysisten tarkastusten toimittamisesta vastuussa olevat toimihenkilöt suorittivat varastojen tai siilojen järjestelmällisen mittauksen vain harvoin. Lopuksi todetaan, että myyntiä koskevia säännöksiä sovellettiin virheellisesti.
59 Yhteenvedon mukaan Kreikan viranomaiset olivat myöntäneet käytetyn järjestelmän väärän soveltamisen ja tähän liittyvät vaarat ja alkaneet korjata tilannetta. Komissio on soveltanut kahden prosentin suuruista rahoituskorjausta julkisesta varastoinnista aiheutuneisiin menoihin, jotka olivat määriltään 82 224 025 GRD, 54 471 120 GRD ja 97 597 184 GRD.
60 Kreikan hallituksen mukaan kiinteämääräinen korjaus on kumottava sillä perusteella, että varainhoitovuonna 1993 kyseisen alan tarkastusjärjestelmä oli moitteeton. Se väittää tältä osin, että - toisin kuin vuosina 1991 ja 1992 - tilanne oli vuonna 1993 täydellisesti muuttunut, koska
- maksajaelin Didagepin alueellisille viranomaisille antamia ohjeita oli sovellettu tiukasti ja yhdenmukaisesti
- varastoissa olevan vehnän tarkastuksia sen toteamiseksi, oliko laadullista huonontumista tai määrän vähentymistä tapahtunut, oli lisätty, minkä seurauksena interventiotoimijoihin oli voitu soveltaa säädettyjä seuraamuksia
- tarjottujen erien laatutarkastukset oli suoritettu asian kannalta merkityksellisten yhteisön asetusten perusteella annettujen ohjeiden mukaisesti.
61 Kreikan hallitus lisää, että toimivaltaiset viranomaiset olivat omasta aloitteestaan toimittaneet varastoissa olevan vehnän laatua ja määrää koskevia uusia lisätarkastuksia. Sen mukaan näiden tarkastusten ja vuositarkastusten lisäksi maatalousministeriön alueelliset toimihenkilöt tarkastavat kuukausittain kaikki interventiovarastot ja laativat kuukausittaiset inventaariotositteet. Näissä intensiivisissä ja kertakaikkisen perusteellisissa tarkastuksissa oli käyty läpi 1 000 000 tonnin valtava vehnämäärä, ja laadun heikkenemistä oli todettu vain harvoin.
62 Kreikan hallituksen mukaan komission antamia ohjeita on mahdollisuuksien mukaan noudatettu. Komissio oli kuitenkin antanut myös virheellisiä tietoja, joiden mukaan tarjottujen erien laatutarkastukset oli suoritettu muissa kuin hyväksytyissä laboratorioissa, sillä valtion hyväksytyt laboratoriot ja laitokset olivat suorittaneet tämän tarkastuksen ja toimineet täysin lainmukaisesti (Thessalonikin tarkastuskeskus, valtion yleinen kemiallinen laboratorio) eikä niiden tutkimustuloksia voida riitauttaa.
63 Tältä osin on todettava, että interventioelinten suorittaman viljojen haltuunoton menettelyistä 19 päivänä maaliskuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 689/92 (EYVL L 74, s. 18) 5 artiklan mukaan kukin taloudellinen toimija, joka varastoi ostettuja tuotteita interventioelimen laskuun, valvoo säännöllisesti niiden paikallaoloa ja säilymisastetta ja antaa viipymättä kyseiselle toimielimelle tiedon kaikista näiden suhteen ilmenevistä ongelmista. Interventioelin varmistaa vähintään kerran vuodessa varastoidun tuotteen laadun. Tätä varten näyte voidaan ottaa silloin, kun vuosittainen inventaarioluettelo vahvistetaan.
64 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston tilinpäätöksessä julkisena varastointina toteutettavien interventiotoimenpiteiden rahoituksen osalta huomioon otettavista tekijöistä 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3492/90 (EYVL L 337, s. 3) 2 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki toimenpiteet taatakseen sellaisen tuotteen moitteettoman säilymisen, jota yhteisön interventio koskee.
65 Kreikassa vuodesta 1991 sovelletun viljan julkista varastointia koskevan uuden järjestelmän osalta asiakirjoista ilmenee, että tätä järjestelmää on tutkittu vuonna 1992 aloitetussa ja vuonna 1994 valmistuneessa tutkimuksessa. Touko- ja heinäkuussa 1993 toimitetuilla tarkastusmatkoilla on todettu puutteita, jotka on esitetty Kreikan viranomaisille 7.6.1993 ja 12.8.1994 päivätyissä kirjeissä ja joita koskeva lyhyt esitys on yhteenvedossa.
66 Kreikan hallitus ei ole näyttänyt toteen, että nämä havainnot eivät pitäneet paikkaansa. Se tyytyy näet vain toteamaan, että tarkastuksia oli lisätty, käsittelemättä tarkastusmatkoilla todettuja puutteita kokonaisuutena. Se ei siis kiistä väitettä, jonka mukaan hyväksyttyjen laboratorioiden ostojen osalta suorittamia, tarjottuja eriä koskevia laatutarkastuksia ei ole toimitettu nimettömien erien perusteella.
67 Näin ollen rahoituskorjausta ei voida asettaa kyseenalaiseksi.
Ilmoittamatta jääneet puuttuvat durumvehnämäärät
68 Yhteenvedosta ilmenee, että Kreikassa vuosina 1992-1994 toimitetuissa tutkimuksissa oli todettu, että interventiovarastoista puuttui 22 721,164 tonnia durumvehnää. EMOTR käsitteli näitä määriä toukokuun 1993 kirjanpidossa varastosta poistettuina määrinä. Kreikan viranomaiset eivät kuitenkaan ole ottaneet huomioon tätä poistettua määrää vuosittaisessa ilmoituksessa. Tästä syystä komissio on soveltanut tähän määrään 1 531 502 946 GRD:n suuruista rahoituskorjausta.
69 Kreikan hallitus väittää tältä osin, että 1 531 502 946 GRD:n suuruisesta määrästä, joka vastasi 22 721,164 tonnin puuttuvaa määrää, 486 427 209 GRD, joka vastasi 7 216,564 tonnia, oli maksettu takaisin EMOTR:lle ja EMOTR:n kannalta oleellinen seuraus tästä oli se, että kyseinen summa oli peritty kahteen kertaan.
70 Kreikan hallitus toteaa lisäksi, että koska kiistettyyn määrään sisältyy Intraco-, Kyriakoudi- ja Xirantiria Nestou -nimisille yrityksille aiheutuneita tappioita, jotka koskivat vastaavasti 5 000, 2 291 ja 6 000 tonnia durumvehnää, on syytä ottaa huomioon, että maatalousministeriö on pannut nämä määrät toimijoiden maksettaviksi, mutta niitä ei kuitenkaan ole vielä saatu perittyä asiassa ilmenneiden tuomioistuinmenettelyihin liittyvien esteiden vuoksi ja siitä syystä, että maksuunpanopäätöksen täytäntöönpanoa on määrätty lykättäväksi. Tämän määrän periminen on vielä lykkääntynyt, joten sitä ei tällä hetkellä voida panna Kreikan tasavallan maksettavaksi. Viimeksi mainittu vakuuttaa, että heti kun tämä summa saadaan perityksi joko vapaaehtoisesti tai korvauksin, se tullaan maksamaan takaisin EMOTR:lle.
71 On syytä muistuttaa, että asetuksen N:o 3492/90  5 artiklan 1 kohdan mukaan kaikki puuttuvat määrät ja tosiasiallisten varastointi-, kuljetus- tai jalostusolosuhteiden tai liian pitkäaikaisen säilytyksen vuoksi vahingoittuneet määrät merkitään kirjanpitoon interventiovarastoista poistetuiksi päivänä, jona katoaminen tai vahingoittuminen on todettu.
72 Nyt esillä olevassa asiassa on kiistatonta, että Kreikassa toukokuussa 1993 toimitetuissa tarkastuksissa havaittiin, että interventiovarastoista puuttui 22 721,164 tonnia durumvehnää. Komissio käsitteli näitä määriä asetuksen N:o 3492/90  5 artiklan 1 kohdan mukaisesti varastoista poistettuina vuoden 1993 kirjanpidossa. Tästä aiheutuvat taloudelliset seuraamukset koskevat siis varainhoitovuotta 1993.
73 Kreikan viranomaiset eivät sitä paitsi ole kiistäneet niitä päätelmiä, jotka niille on esitetty 12.12.1994 päivätyssä kirjeessä.
74 Sen Kreikan hallituksen esittämän väitteen osalta, jonka mukaan EMOTR:n tiliä on hyvitetty kyseisellä hinnalla, on todettava, että tällä väitteellä ei voida asettaa kyseenalaiseksi komission velvollisuutta tarkastaa EMOTR:stä rahoitettuja menoja koskevat jäsenvaltioiden tilit varainhoitovuodelta 1993 yhteisön lainsäädännön mukaisesti.
75 Näin ollen rahoituskorjausta ei voida asettaa kyseenalaiseksi.
76 Koska yhtäkään Kreikan hallituksen esittämistä kanneperusteista ei ole voitu hyväksyä, kanne on hylättävä.
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Oikeudenkäyntikulut
77 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska komissio on vaatinut, että Kreikan tasavalta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska viimeksi mainittu on hävinnyt asian, se on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN
(kuudes jaosto)
on antanut seuraavan tuomiolauselman:
1) Kanne hylätään.
2) Helleenien tasavalta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.