CELEX: 62004CJ0136
Eksporditoetused
Määrused (EMÜ) nr 804/68, 1706/89 ja 3445/89
Kolmandas riigis töötlemiseks määratud juust

Eelotsusetaotlus käsitleb komisjoni 15. juuni 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 1706/89, millega määratakse kindlaks eksporditoetused
piima ja piimatoodete turul (EÜT L 166, lk 36) ja komisjoni 15. novembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 3445/89, millega kehtestatakse
alates 1. jaanuarist 1990 täielik põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks (EÜT L 336, lk 1), tõlgendamist.
Nimetatud taotlus esitati äriühingu Deutsches Milch-Kontor GmbH (edaspidi „Milch-Kontor”) ja Hauptzollamt Hamburg-Jonasi (Hamburg-Jonasi
tollikeskamet; edaspidi „Hauptzollamt”) vahelise vaidluse raames, milles käsitletakse õigust nõuda eksporditoetuse maksmist
töötlemiseks määratud juustu puhul.

Õiguslik raamistik
Nõukogu 27. juuni 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 804/68 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 148, lk 13),
mida on muudetud nõukogu 22. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3904/87 (EÜT L 370, lk 1; edaspidi „määrus nr 804/68”),
artikli 17 lõike 1 kohaselt võib käesoleva määruse artiklis 1 loetletud kaupade rahvusvahelises kaubanduses kehtiva hinna
ja nende kaupade hindade vahe ühenduses katta eksporditoetusega.
Määruses nr 1706/89 on määratletud eelnimetatud artiklis 17 ette nähtud piimatoodete eksporditoetuste summad.
Nimetatud määruse üheksas põhjendus on sõnastatud järgmiselt:
„arvestades, et juustu toetuse maksmisel võetakse arvesse vahetuks tarbimiseks määratud tooteid; et juustu koorikud ning jäägid
ei ole sellele eesmärgile vastavad tooted; tuleb tõlgendamisel segaduse vältimiseks täpsustada, et juustule, mille vaba hind
piiril jääb alla 140 eküü 100 kg kohta, toetust ei maksta”. [mitteametlik tõlge]
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta
(EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382), mida on muudetud komisjoni 2. augusti 1989. aasta määrusega (EMÜ) nr 2886/89
(EÜT L 282, lk 1), sisaldab kaupade kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”) põhikohtuasja asjaoludele
kohaldatavas redaktsioonis.
Kombineeritud nomenklatuuri rubriik 0406 90 kannab pealkirja „muud juustud”. Selles sisaldub alamrubriik 0406 90 11 pealkirjaga
„muud juustud töötlemiseks”.
Komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste
jaoks (EÜT L 366, lk 1), näeb kombineeritud nomenklatuuri alusel ette põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste
jaoks (edaspidi „eksporditoetuste nomenklatuur”).
Nimetatud määruse artikli 1 kolmanda lõike kohaselt sisaldab eksporditoetuste nomenklatuur kaupade kombineeritud nomenklatuuri
jaotisi täiendavaid alajaotisi, mis on vajalikud nende kaupade kirjeldamiseks, mille puhul antakse eksporditoetusi.
Põhikohtuasja asjaolude toimumise ajal kohaldatav eksporditoetuste nomenklatuuri versioon oli määruse nr 3445/89 versioon.

Menetlus põhikohtuasjas ja eelotsuse küsimus
Jaanuaris 1990 eksportis Milch-Kontor juustu Jugoslaaviasse ja vastavalt tema avaldusele maksti talle eksporditoetust. Eksporditud
kaup oli deklareeritud Gouda juustuna.
14. augusti 1995. aasta teatisega nõudis Hauptzollamt algselt saadud eksporditoetuse tagasimaksmist põhjendusel, et eksporditud
kaup ei olnud tavaliselt turustatud Gouda juust, vaid töötlemiseks määratud toormaterjal.
Finanzgericht jättis Milch-Kontori poolt selle teatise vastu esitatud hagi rahuldamata, sest eksporditoetus oli saadud õigusvastaselt,
kuna erinevalt kombineeritud nomenklatuurist ei sisalda eksporditoetuste nomenklatuur alamrubriiki töötlemiseks määratud juustu
kohta.
Milch-Kontor esitas Finanzgerichti otsuse peale kassatsioonkaebuse Bundesfinanzhofile.
Oma eelotsusetaotluses esitas Bundesfinanzhof küsimuse, kas eksporditoetuste nomenklatuur sisaldab kombineeritud nomenklatuurist
erinevat, iseseisvat tariifset skeemi või on tegemist kombineeritud nomenklatuuri väljavõttega, mis sisaldab ainult nende
toodete alamrubriike, mida tuleb eksporditoetuste maksmisel arvesse võtta.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib selles suhtes esiteks, et määruse nr 3846/87 sätted näivad viitavat sellele, et eksporditoetuste
nomenklatuur võtab pelgalt üle kombineeritud nomenklatuuri asjakohased rubriigid ja alamrubriigid.
Teiseks rõhutab ta, et määruse nr 1706/89 üheksanda põhjenduse esimese lause kohaselt võetakse juustu toetuse maksmisel arvesse
vahetuks tarbimiseks määratud tooteid. See võib tähendada, et töötlemiseks määratud juustudele eksporditoetust maksta ei saa.
Viimaks leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kuna kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 0406 90 11 lubamine on seotud
ainult kaupade tariifse klassifitseerimisega impordimaksude sissenõudmise eesmärgil, ei ole välistatud, et isegi kui kaup
klassifitseeritakse impordimaksude sissenõudmise ajal nimetatud alamrubriiki, võib sellele siiski eksporditoetust maksta.
Nendel asjaoludel otsustas Bundesfinanzhof menetluse peatada ning esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas määrust (EMÜ) nr 3445/89 ja määrust (EMÜ) nr 1706/89 tuleb tõlgendada selliselt, et kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki
0406 90 kuuluvale juustule, mis oma olemuse poolest on määratud töötlemiseks kolmandates riikides ja mida seega tuleb klassifitseerida
määrusega nr 2886/89 kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 0406 90 11, ei maksta eksporditoetust?”

Eelotsuse küsimus
Oma küsimuses tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas kolmandasse riiki eksporditud kauba puhul, milleks
on kolmandas riigis töötlemiseks määratud juust, mis kuulub kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 0406 90 11, võib määruste
nr 3445/89 ja nr 1706/89 alusel maksta eksporditoetust.
Milch-Kontor ja Euroopa Ühenduste Komisjon on arvamusel, et kombineeritud nomenklatuuri alamrubriik 0406 90 11 puudub eksporditoetuste
nomenklatuurist seepärast, et seda saab kohaldada ainult impordimaksude sissenõudmisel.
Lisaks ei arva nad, et sellest tuleks järeldada, et eksporditud kaubale eksporditoetuste maksmine oleks välistatud.
Milch-Kontor on seisukohal, et eksporditoetuste nomenklatuur on kombineeritud nomenklatuurist erinev, iseseisev tariifne skeem.
Niisiis võib kauba, mida saab tariifselt klassifitseerida eksporditoetuste nomenklatuurist puuduvasse alamrubriiki, automaatselt
klassifitseerida vastavalt tema koostisele eksporditoetuste nomenklatuuri asjaomase kauba koodi alla. Nende loomust arvesse
võttes peab seega juuste, mis on määratud töötlemiseks ja kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 0406 90 11, klassifitseerima
eksporditoetuste nomenklatuuri asjakohase koodi alla, ja nimelt kauba koodi 0406 90 89 979 alla. Igal juhul tuleb eelistada
viimast, kuna see on palju täpsem kui alamrubriik 0406 90 11.
Komisjon on arvamusel, et kombineeritud nomenklatuuri alamrubriik 0406 90 11 on reserveeritud ainult impordiks; kolmandas
riigis töötlemiseks määratud juust tuleks vastavalt liigile ning koostisele klassifitseerida teise nimetatud nomenklatuuri
rubriigi 0406 90 alamrubriiki.
Seega leiab komisjon, et kui eksporditud kaupa ei ole võimalik klassifitseerida ühegi määruse nr 1706/89 lisas nimetatud kauba
koodi alla ja kui ta ei täida asjaomaseid ühenduse tingimusi seoses kvaliteedi ja hinnaga, siis ei saa nimetatud kaubale eksporditoetust
maksta.
Määruse nr 1706/89 üheksanda põhjenduse esimese lause tõlgendamist ei saa eraldada nimetatud põhjenduse analüüsist tervikuna.
Antud põhjendus eristab juustuga seoses toetuse maksmisel vahetuks tarbimiseks määratud tooteid ühelt poolt ja juustu koorikuid
ning jääke teiselt poolt. Segaduse vältimiseks täpsustatakse, et juustule, mille vaba hind piiril jääb alla 140 eküü 100 kg
kohta, toetust ei maksta. Kui see väärtus on ületatud, on loogiline, et toetust tuleb maksta ka siis, kui toode on määratud
töötlemiseks. Järelikult väidab komisjon, et antud juhul sõltub eksporditoetuse maksmine vähemalt sellest, kas eksporditud
ja kolmandas riigis töötlemiseks määratud juustu vaba hind piiril ületab selle.
Nagu rõhutavad ka eelotsusetaotluse esitanud kohus, Milch-Kontor ja komisjon, kohaldatakse kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki
0406 90 11 töötlemiseks määratud juustude kohta ainult impordimaksude nõudmisel.
Seega on loogiline, et see ei kuulu eksporditoetuste nomenklatuuri alamrubriikide hulka, millega tähistatakse eksporditoetuste
maksmise korra esemeks olevaid kaupu.
Sellest aga ei tulene, et 1990. aastal eksporditud ja kolmandas riigis töötlemiseks määratud juust oleks nimetatud korra kohaldamisalast
välistatud.
Kui asjaomast kaupa on tema liiki ja koostist arvestades võimalik klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri rubriigi 0406 90
teise alamrubriiki, millele vastab määruse nr 1706/89 lisas mainitud kauba kood, siis tuleb kõne alla ka määruse nr 804/68
artikli 17 lõike 1 alusel makstav eksporditoetus.
Põhikohtuasjas on selle kindlakstegemine eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.
Määruse nr 1706/89 üheksanda põhjendusega seoses tuleb meelde tuletada, et ühenduse õigusakti preambulil ei ole õiguslikult
siduvat jõudu ja sellele ei saa tugineda asjaomase akti sätete eiramisel ega antud sätete tõlgendamisel selgelt vastupidi
nende sõnastusele (19. novembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑162/97: Nilsson jt, EKL 1998, lk I‑7477, punkt 54, ja 25. novembri
1998. aasta otsus kohtuasjas C‑308/97: Manfredi, EKL 1998, lk I‑7685, punkt 30).
Arvestades eespool toodud kaalutlusi, tuleb seega eelotsuse küsimusele vastata selliselt, et 1990. aastal eksporditud juustule,
mis oma olemuse poolest on määratud töötlemiseks kolmandas riigis, võib määruse nr 804/68 artikli 17 lõike 1 alusel eksporditoetust
maksta tingimusel, et seda on võimalik juustu liiki ja koostist arvesse võttes klassifitseerida määruse nr 1706/89 lisas nimetatud
kauba koodide alla, nagu need on defineeritud määrusele nr 3445/89 lisatud eksporditoetuste põllumajandustoodete nomenklatuuris.

Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotamise siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud,
ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (viies koda) otsustab:
1990. aastal eksporditud juustule, mis oma olemuse poolest on määratud töötlemiseks kolmandas riigis, võib maksta nõukogu
27. juuni 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 804/68 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, mida on muudetud nõukogu 22. detsembri
1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3904/87, artikli 17 lõike 1 alusel eksporditoetust tingimusel, et seda on võimalik juustu liiki
ja koostist arvesse võttes klassifitseerida komisjoni 15. juuni 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 1706/89, millega määratakse kindlaks
eksporditoetused piima ja piimatoodete turul, lisas nimetatud kauba koodide alla, nagu need on defineeritud komisjoni 15. novembri
1989. aasta määrusele (EMÜ) nr 3445/89, millega kehtestatakse alates 1. jaanuarist 1990 täielik põllumajandustoodete nomenklatuur
eksporditoetuste jaoks, lisatud põllumajandustoodete nomenklatuuris eksporditoetuste jaoks.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: saksa.