CELEX: 62006TJ0310
Žemės ūkis
Bendras grūdų rinkų organizavimas
Intervencinių agentūrų vykdomas grūdų perėmimas
Kukurūzų kokybės kriterijų sugriežtinimas
Naujo kukurūzų natūrinio svorio kriterijaus nustatymas
Teisėtų lūkesčių pažeidimas
Akivaizdi vertinimo klaida

Teisinis pagrindas
Bendrą grūdų rinkų organizavimą reglamentuoja 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/2003 (
OL L 270, p. 78
, toliau – BRO reglamentas).
BRO reglamento 5 straipsnyje numatyta, kad valstybių narių paskirtos intervencinės agentūros superka joms siūlomus Bendrijoje išaugintus kukurūzus, jeigu pasiūlymai atitinka nustatytas sąlygas, ypač dėl kokybės ir kiekių. Supirkti galima tik intervenciniu laikotarpiu, Vengrijos atveju nuo 2006 m. lapkričio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 dienos.
BRO reglamento įgyvendinimo tvarka įtvirtinta 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 824/2000, nustatančiame intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti (
OL L 100, p. 31
). Šis reglamentas taip pat įtvirtina intervenciniam supirkimui taikomus minimalius kokybės reikalavimus.
2006 m. spalio 18 d. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1572/2006, iš dalies keičiantį Reglamentą Nr. 824/2000 (
OL L 290, p. 29
, toliau – reglamentas), siekiant atsižvelgti į naują padėtį intervencijos sistemoje, susijusią visų pirma su tam tikrų grūdų ilgalaikiu sandėliavimu ir jo poveikiu produktų kokybei. Reglamentas pritaiko Reglamente Nr. 824/2000 įtvirtintus kokybės kriterijus ir nustato naują grūdų natūrinio svorio kriterijų. Jame padaryti pakeitimai taikomi nuo 2006 m. lapkričio 1 dienos.
Reglamento Nr. 824/2000, iš dalies pakeisto reglamentu, 3 straipsnyje patikslinti metodai, taikomi intervencijai siūlomų grūdų kokybei nustatyti. Šio straipsnio 3.9 punkte numatytas natūriniam svoriui nustatyti taikomas metodas, būtent ISO 7971/2:1995 metodas, o kukurūzų atveju „naudojami ir tradiciškai taikomi metodai“.
Pagal Reglamento Nr. 824/2000 8 straipsnio 1 dalį siūlytojui mokama kaina yra intervencinė kaina, numatyta BRO reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, būtent 101,31 euro už toną. Ši kaina koreguojama atsižvelgiant į Reglamento Nr. 824/2000 9 straipsnyje nurodytus kainų didinimo ir mažinimo atvejus.
Reglamento Nr. 824/2000, iš dalies pakeisto reglamentu, 9 straipsnyje nustatyta, kiek intervencinė kaina didinama arba mažinama:
„Intervencinė kaina didinama arba mažinama eurais už toną ir taikoma bendrai, kaip numatyta toliau:
<…>
b)
jei intervencijai siūlomų grūdų natūrinis svoris skiriasi nuo atitinkamai <…> 73 kg/hl (svorio/tūrio santykio) kukurūzų <…> atveju, kaina mažinama VII priedo III lentelėje nurodytais dydžiais.
<…>“
Reglamento Nr. 824/2000, iš dalies pakeisto reglamentu, I priedo E punkte numatyta, kad minimalus natūrinis kukurūzų svoris yra 71 kg/hl.
Reglamento Nr. 824/2000, iš dalies pakeisto reglamentu, VII priedo III lentelėje yra numatyti šie kukurūzams taikomi kainos sumažinimo dėl natūrinio svorio tarifai: 0,5 euro už toną, jei natūrinis svoris mažesnis nei 73–72 kg/hl ir 1 euras už toną, jei natūrinis svoris mažesnis nei 72–71 kg/hl.
Faktinės ginčo aplinkybės
2006 m. sausio 13 d. laišku Komisijos žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato generaliniam direktoriui Vengrijos valdžios institucijos informavo apie sunkumus, su kuriais susiduriama intervenciniame sandėliavime, skirtame ilgą laiką saugoti kukurūzų grūdus, apie skaldytų grūdų kiekio procentais padidėjimą ir būtinybę Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪFKP) prisiimti su ilgalaikiu sandėliavimu susijusias sąnaudas.
Po kelių diskusijų 2006 m. liepos 27 d. Komisija Grūdų vadybos komiteto ekspertų grupei (toliau – grūdų ekspertų grupė) pateikė reglamento dėl sąlygų, susijusių su maksimaliu drėgmės kiekiu, skaldytais grūdais bei džiovinant perkaitintais grūdais, sugriežtinimo ir dėl naujo kukurūzams taikomo minimalaus natūrinio svorio (73 kg/hl) kriterijaus nustatymo projektą. Buvo patikslinta, kad šie pakeitimai turi būti padaryti iki 2006 m. lapkričio 1 d., kurią daugelyje valstybių narių prasideda intervencinis laikotarpis.
Komisijai pateikus pasiūlymą, Vengrijos vyriausybės ir Komisijos atstovai daug diskutavo bei susirašinėjo. Vykstant šioms diskusijoms Vengrijos vyriausybė nurodė, kad, jos manymu, Komisijos pasiūlymai dėl skaldytų grūdų ar natūrinio svorio daro ypač didelį ir nepateisinamą poveikį Vengrijai, atsižvelgiant į tai, kad įprastomis meteorologinėmis sąlygomis 90 % Vengrijos metinės kukurūzų gamybos intervencija netaikoma. Vengrijos vyriausybė pridūrė, kad mažesnės nei 75 kg/hl intervencinės kainos nustatymas turėtų poveikį visai Vengrijos gamybai.
2006 m. rugpjūčio 8 d. laišku už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingas Vengrijos valstybės sekretorius dar kartą patvirtino vyriausybės poziciją, ją pagrįsdamas institutų, atliekančių kokybės analizę, duomenimis, ir paprašė Komisijos persvarstyti reglamento projektą.
2006 m. rugpjūčio 31 d. grūdų ekspertų grupė antrą kartą aptarė reglamento projektą. Per šį susirinkimą kelios valstybės narės išreiškė savo opoziciją ar prieštaravimus dėl minimalaus natūrinio svorio kriterijaus nustatymo.
Tą pačią dieną Komisijai pateiktu laišku Vengrijos valstybės sekretorius pakartojo Vengrijos vyriausybės poziciją ir dar kartą paprašė Komisijos persvarstyti savo nuomonę.
2006 m. rugsėjo 6 d. Reglamento projektas buvo įtrauktas į elektroninę informacinę sistemą, skirtą valstybių narių nacionalinėms administracijoms, Grūdų vadybos komiteto balsavimui iki 2006 m. rugsėjo mėn. pabaigos.
2006 m. rugsėjo 7 d. grūdų ekspertų grupė dar kartą aptarė reglamento projektą.
2006 m. rugsėjo 18 d. Žemės ūkio ministrų tarybos posėdyje Vengrijos Respublika, Slovakijos Respublika ir Austrijos Respublika nurodė, kad jos prieštarauja reglamento projektui, ir už žemės ūkį bei kaimo plėtrą atsakinga Komisijos narė Mariann Fischer Boel įsipareigojo padaryti tam tikrus projekto pakeitimus, kartu nurodydama, kad Komisija turi atsižvelgti į Bendrijos finansinius interesus.
2006 m. rugsėjo 21 d., kad būtų atsižvelgta į Vengrijos Respublikos, Slovakijos Respublikos ir Austrijos Respublikos nuomones bei į Komisijos prisiimtą įsipareigojimą, pastaroji Grūdų vadybos komitetui pateikė pakeistą reglamento projektą, kuriame natūrinis svoris kukurūzams vietoj 73 kg/hl pakeistas į 71 kg/hl ir numatyta sumažinti kainą visoms vertėms nuo 71 iki 73 kg/hl.
2006 m. rugsėjo 28 d. Grūdų vadybos komiteto posėdyje maksimalus grūdų drėgmės kiekio rodiklis reglamento projekte vietoj 13 % buvo padidintas iki 13,5 %.
2006 m. spalio 18 d. Komisija priėmė reglamentą, kuris įsigaliojo jo paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
dieną, t. y. 2006 m. spalio 20 d., ir kuris taikomas nuo 2006 m. lapkričio 1 dienos.
Reglamento 2 ir 3 konstatuojamosios dalys numato:
„(2)
Intervencijai neturi būti priimami naudoti arba sandėliuoti netinkamos kokybės grūdai. Tuo tikslu reikia atsižvelgti į naują padėtį intervencijos srityje, susijusią visų pirma su tam tikrų grūdų ilgalaikiu sandėliavimu ir jo poveikio produktų kokybei problemomis.
(3)
Todėl, siekiant sumažinti intervencinių produktų kokybės ir tolesnio panaudojimo galimybių pablogėjimą, reikia sugriežtinti Reglamento <…> Nr. 824/2000 I priede nurodytus kokybės kriterijus. Todėl reikia sumažinti didžiausio drėgmės kiekio rodiklį bei procentinį skaldytų grūdų ir džiovinant perkaitintų grūdų kiekį. Atsižvelgiant į agronominį sorgo ir kukurūzų panašumą, siekiant nuoseklumo, reikia tokias pat priemones nustatyti sorgui. Be to, siekiant nuoseklumo su kitiems grūdams taikoma intervencijos tvarka, reikia įtraukti naują kukurūzų minimalaus natūrinio svorio kriterijų.“
Procesas ir šalių reikalavimai
2006 m. lapkričio 17 d. Pirmosios instancijos teismo kanceliarijai pateiktu pareiškimu ieškovė pareiškė šį ieškinį dėl reglamento nuostatų (toliau – ginčijamos nuostatos), t. y.:
—
1 straipsnio 1 punkte esančių žodžių „o kukurūzų atveju naudojami ir tradiciškai taikomi metodai“,
—
1 straipsnio 3 punkto b papunktyje esančių „73 kg/hl kukurūzams“,
—
priedo 1 punkto eilutėje „E. Minimali specifinė masė (kg/hl)“ nustatytos vertės „71“, susijusios su kukurūzais,
—
priedo III lentelės 2 punkte nurodytų intervencinės kainos kukurūzams sumažinimo verčių,
panaikinimo.
Ieškovė Pirmosios instancijos teismo paprašė, kad šis, taikydamas Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir 51 straipsnio 1 dalį, bylą perduotų didžiajai kolegijai.
2006 m. gruodžio 11 d. Sprendimu Pirmosios instancijos teismas, aiškindamas ieškovės prašymą perduoti didžiajai kolegijai kaip numatantį, jog, nepatenkinus šio prašymo, juo siekiama, kad byla būtų perduota penkių teisėjų kolegijai, trečiosios kolegijos siūlymu, taikydamas Procedūros reglamento 51 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą, numatančią, kad valstybės narės arba Europos Bendrijų institucijos, kuri yra bylos šalis, prašymu byla turi būti sprendžiama mažiausiai penkių teisėjų kolegijoje, perdavė bylą trečiajai išplėstinei kolegijai.
Atskiru dokumentu tą pačią dieną ieškovė pateikė prašymą Pirmosios instancijos teismui priimti sprendimą dėl šio ieškinio taikant pagreitintą procedūrą remiantis Procedūros reglamento 76a straipsniu.
Atskiru dokumentu tą pačią dieną ieškovė pateikė prašymą dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo pagal EB 242 straipsnį, siekdama sustabdyti ginčijamų nuostatų taikymą.
2006 m. gruodžio 4 d. laišku Komisija išreiškė savo prieštaravimą dėl prašymo taikyti pagreitintą procedūrą.
2006 m. gruodžio 13 d. Sprendimu Pirmosios instancijos teismas patenkino prašymą taikyti pagreitintą bylos nagrinėjimo procedūrą.
2007 m. vasario 16 d. Nutartimi
Vengrija prieš Komisiją
(T-310/06 R, nepaskelbta Rinkinyje) Pirmosios instancijos teismo pirmininkas atmetė prašymą sustabdyti ginčijamų nuostatų taikymą ir atidėjo klausimo dėl bylinėjimosi išlaidų sprendimą.
Remdamasis teisėjo pranešėjo pranešimu, Pirmosios instancijos teismas (trečioji išplėstinė kolegija) nusprendė pradėti žodinę proceso dalį.
Šalys buvo išklausytos ir atsakė į Pirmosios instancijos teismo žodžiu pateiktus klausimus 2007 m. gegužės 22 d. vykusiame posėdyje.
Ieškovė Pirmosios instancijos teismo prašo:
—
panaikinti ginčijamas nuostatas,
—
priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
Komisija Pirmosios instancijos teismo prašo:
—
atmesti ieškinį,
—
priimti teisingą sprendimą dėl bylinėjimosi išlaidų.
Dėl priimtinumo
Šalių argumentai
Komisija nurodo, kad ieškiniu tik siekiama panaikinti reglamento nuostatas, susijusias su minimalaus kukurūzų natūrinio svorio sąlyga, ir klausia, ar ieškinys yra priimtinas, atsižvelgiant į tai, kad ginčijamos nuostatos negali būti atskirtos nuo likusios reglamento dalies Teisingumo Teismo praktikos prasme. Jos manymu, natūrinio svorio kriterijus yra esminis teisės aktų leidėjo pasirinktas kriterijus siekiant padidinti intervencine kaina superkamų grūdų kokybę ir užtikrinti kokybiškų grūdų pardavimą po ilgalaikio sandėliavimo.
Komisija tvirtina, kad natūrinio svorio kriterijus būtinai susijęs su kitais reglamente sugriežtintais kokybės kriterijais ir kad pastarasis yra neatskiriama jų dalis. Iš tiesų sumažinus drėgmės kiekį neišvengiamai padidėja natūrinis svoris. Be šio naujo natūrinio svorio kriterijaus nebūtų užtikrinta reali galimybė parduoti grūdus, o egzistuojantys kriterijai, netgi sugriežtinti, būtų beprasmiai. Šį ryšį tarp įvairių kokybės kriterijų pripažino ir ieškovė ieškinio 95 punkte.
Ieškovė tvirtina, kad prašymas iš dalies panaikinti reglamentą yra priimtinas. Iš tikrųjų kukurūzams nustatytą natūrinio svorio sąlygą galima atskirti nuo kitų intervencijos kriterijų, todėl jos panaikinimas objektyviai nepakeistų reglamento esmės (2002 m. gruodžio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Komisija prieš Tarybą
,
C-29/99, Rink. p. I-11221
, 45 ir 46 punktai bei 2003 m. rugsėjo 30 d. Sprendimo
Vokietija prieš Komisiją
,
C-239/01, Rink. p. I-10333
, 34 ir 37 punktai). Ieškovės manymu, šios sąlygos panaikinimas nepakeistų reglamento turinio esmės, nes padėtis vėl taptų tokia, kokia buvo prieš jį priimant.
Pirmosios instancijos teismo vertinimas
Komisija ginčija ieškinio priimtinumą tuo pagrindu, kad ginčijamos nuostatos negali būti atskirtos nuo likusios reglamento dalies.
Šiuo klausimu primintina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Bendrijos akto dalies panaikinimas galimas, tik jei prašoma panaikinti nuostata gali būti atskirta nuo likusios akto dalies (šio sprendimo 37 punkte minėto Teisingumo Teismo sprendimo
Komisija prieš Tarybą
45 ir 46 punktai, 2003 m. sausio 21 d. Sprendimo
Komisija prieš Parlamentą ir Tarybą
,
C-378/00, Rink. p. I-937
, 30 punktas bei 37 punkte minėto sprendimo
Vokietija prieš Komisiją
33 punktas). Teisingumo Teismas taip pat daugelį kartų nurodė, kad šis atskiriamumo reikalavimas netenkinamas, jei akto dalies panaikinimas pakeistų jo esmę (2006 m. kovo 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Ispanija prieš Tarybą
,
C-36/04, Rink. p. I-2981
, 13 ir 14 punktai bei 2006 m. birželio 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Parlamentas prieš Tarybą
,
C-540/03, Rink. p. I-5769
, 28 punktas).
Šioje byloje iš reglamento matyti, kad jo esmė yra intervencijai tinkamų kukurūzų kokybės gerinimas. Šiam tikslui reglamente numatytos dvi skirtingos priemonių rūšys, pirma, kaip numatyta reglamento 3 konstatuojamosios dalies pirmame sakinyje, Reglamento Nr. 824/2000 I priede nurodytų kokybės kriterijų, kurių panaikinti ieškovė nereikalauja, sugriežtinimas ir, antra, kaip numatyta reglamento 3 konstatuojamosios dalies paskutiniame sakinyje, siekiant nuoseklumo su kitiems grūdams taikoma intervencijos tvarka, naujo kukurūzų minimalaus natūrinio svorio kriterijaus nustatymas.
Iš to išplaukia, kad šios dvi priemonių rūšys nėra neatskiriamai susijusios ir kad galimas reglamento panaikinimas iš dalies tiek, kiek jis nustato naują kukurūzų natūrinio svorio kriterijų, nepakeistų pačios nuostatų, kurios nėra galimo panaikinimo dalykas, esmės. Šiuo atžvilgiu pakanka konstatuoti, kad, skirtingai nei naujas kukurūzų natūrinio svorio kriterijus, kukurūzų kokybės kriterijai, kuriuos reglamentas numato sugriežtinti, t. y. maksimalus kukurūzų drėgmės kiekis, maksimalus skaldytų grūdų ir džiovinant perkaitintų grūdų kiekis, jau buvo įtvirtinti ankstesniuose teisės aktuose, kuriuose nebuvo natūrinio svorio kriterijaus.
Komisijos argumentas, kad natūrinis svoris yra esminis teisės aktų leidėjo pasirinktas kriterijus, siekiant padidinti intervencine kaina superkamų grūdų kokybę, turi būti atmestas. Pirma, priešingai nei tvirtina Komisija, iš reglamento neišplaukia, kad natūrinis svoris yra esminis kriterijus, siekiant padidinti intervencijai tinkamų grūdų kokybę. Kita vertus, reikia konstatuoti, kad netgi darant prielaidą, jog taip yra, Komisija negalėjo paaiškinti, kaip tik nuostatų, numatančių nustatyti šį naują kriterijų, panaikinimas pakeistų reglamento esmę.
Dėl argumento, jog natūrinio svorio kriterijus būtinai yra susijęs su kitais reglamente sugriežtintais kriterijais, nes sumažėjus drėgmės kiekiui padidėja natūrinis svoris, reikia konstatuoti, kad reglamentas nenustato jokio ryšio tarp šių dviejų kriterijų ir kad drėgmės kiekio kriterijus jau buvo nustatytas anksčiau, kai dar nebuvo natūrinio svorio kriterijaus.
Be to, Komisija savo rašytinėse pastabose aiškiai nurodė, jog esamų kokybės kriterijų, ypač kukurūzų maksimalaus drėgmės kiekio, sugriežtinimu siekiama, kad intervencijai tinkami kukurūzai būtų geriau saugomi, o kukurūzų natūrinio svorio kriterijaus nustatymu siekiama nustatyti supirktų grūdų kokybės standartą, užtikrinant, kad netgi po ilgalaikio sandėliavimo, dėl kurio neišvengiamai pablogėja kokybė, produktas būtų pakankamos kokybės, kad jį būtų galima parduoti rinkoje.
Iš to, kas pasakyta, matyti, kad ginčijamas nuostatas galima atskirti nuo likusios reglamento dalies, todėl prašymas panaikinti iš dalies yra priimtinas.
Dėl esmės
Savo ieškiniui dėl panaikinimo pagrįsti ieškovė nurodo šešis pagrindus. Pirmasis pagrindas pagrįstas teisėtų lūkesčių, teisinio saugumo ir proporcingumo principų pažeidimu. Antrasis pagrindas susijęs su reglamento rengėjo kompetencijos neturėjimu. Trečiasis – su piktnaudžiavimu įgaliojimais. Ketvirtasis pagrindas pagrįstas akivaizdžia vertinimo klaida. Penktasis pagrindas – pareigos motyvuoti pažeidimu. Galiausiai šeštasis pagrindas susijęs su Grūdų vadybos komiteto procedūros reglamento pažeidimu.
Dėl pirmojo pagrindo, susijusio su teisėtų lūkesčių, teisinio saugumo ir proporcingumo principų pažeidimu
Dėl pirmos pagrindo dalies, pagrįstos teisėtų lūkesčių pažeidimu
— Šalių argumentai
Ieškovė tvirtina, kad Komisija pažeidė Vengrijos gamintojų teisėtus lūkesčius tuo, kad nustačiusi naują kokybės kriterijų dėl kukurūzų natūrinio svorio likus dvylikai dienų iki reglamento taikymo pradžios, ji iš esmės ir taip, kad net apdairūs ir gerai informuoti gamintojai negalėjo numatyti, pakeitė kukurūzams taikomas intervencijos sąlygas.
Atsakovė pripažįsta, kad bendro rinkų organizavimo srityje, kur dalykas nuolat pritaikomas pagal pasikeitusią ekonominę padėtį, ūkio subjektai negali turėti pagrįstų teisėtų lūkesčių, kad bus išlaikyta egzistuojanti padėtis, kuri gali būti pakeista Bendrijos institucijoms įgyvendinant savo diskreciją (1990 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Delacre ir kt. prieš Komisiją
,
C-350/88, Rink. p. I-395
, 33 punktas). Tačiau ji mano, kad šioje byloje ypatingų aplinkybių buvimas leidžia remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu.
Šiuo atžvilgiu ieškovė tvirtina, kad 1991 m. liepos 11 d. Sprendime
Crispoltoni
(
C-368/89, Rink. p. I-3695
, toliau – sprendimas
Crispoltoni I
) Teisingumo Teismo nustatyti kriterijai teisėtų lūkesčių apsaugos srityje yra įvykdyti šioje byloje. Pirma, pakeitimai, susiję su intervencine kaina superkamo produkto kokybe, buvo padaryti po to, kai Vengrijos gamintojai priėmė sprendimus, lemiančius dideles investicijas (sėklų, sėjos ir arimo įrangos pirkimas ir kt.). Naujas minimalaus natūrinio svorio kriterijus iš esmės priklauso nuo naudojamų sėklų rūšių ir buvo nustatytas tuomet, kai žemdirbiai jau negalėjo pakeisti ariamų plotų bei savo investicijų.
Antra, kokybės kriterijaus, susijusio su minimaliu kukurūzų natūriniu svoriu, nustatymas yra visiškai nežinomas ir neturi precedento nei Bendrijos teisėje, nei įprastoje europinėje praktikoje. Šiuo atžvilgiu ieškovė nurodo, kad intervencijai siūlomų kukurūzų kokybės kriterijų pakeitimas pirmą kartą buvo pasiūlytas per 2006 m. liepos 27 d. grūdų ekspertų grupės posėdį. Todėl netgi apdairūs ir informuoti Vengrijos gamintojai, nepateikus išankstinės informacijos, negalėjo pagrįstai tikėtis, kad pasėtų kukurūzų rūšys ir naudotos technologijos taikymas daugiau jiems neleis pagaminti kukurūzų, atitinkančių intervenciniam supirkimui taikomus kokybės kriterijus. Be to, nors žemdirbiai gamina laisvai rinkai, intervenciniam supirkimui taikomos sąlygos daro poveikį jų ekonominiams sprendimams.
Trečia, ginčijamų nuostatų įsigaliojimo data nustebino gamintojus, kurie pagrįstai tikėjosi turėti laiko prisitaikyti prie visiškai naujos pareigos nustatymo.
Galiausiai ieškovė tvirtina, kad naujo natūrinio svorio kriterijaus, kuriuo siekiama nuoseklumo su kitais intervencijai tinkamais grūdais, nustatymo nebuvo galima numatyti ir jo nebuvo galima iš anksto nuspėti atsižvelgiant į rinkos pokyčius. Nors ieškovė pripažįsta, kad apdairūs ir informuoti gamintojai turi tikėtis dėl ekonominių pokyčių atsirandančios pagrįstos rizikos ir numatyti, jog Komisija gali daryti pakeitimų, siekdama ištaisyti rinkos pusiausvyros sutrikimus, vis dėlto ji mano, kad šie gamintojai, vertindami su produktu susijusią riziką, negalėjo iš anksto numatyti natūrinio svorio sąlygos nustatymo. Taigi, ieškovės manymu, jie neturėtų patirti finansinės naštos, susijusios su šio naujo kriterijaus nustatymu, kuri viršija ekonominę riziką, būdingą jų žemdirbystės veiklai.
Komisija pirmiausia nurodo, kad priimant reglamentą buvo siekiama ne nustatyti standartizavimo priemonę, o išspręsti naują nuo 2004–2005 prekybos metų atsiradusią problemą intervencijos srityje, susijusią su ilgalaikiu kukurūzų sandėliavimu ir jo poveikiu produkto kokybei. Iš tiesų kadangi kukurūzai yra grūdų rūšis, kurios kokybė dėl jai būdingų biologinių savybių turi polinkį labai greitai suprastėti, siekiant gerai valdyti atsargas, Komisijos manymu, reikėjo padidinti kokybės kriterijus. Taip pat ji tvirtina, kad, pirma, sugriežtinus esamus, būtent drėgmės kiekio bei skaldytų ir perkaitintų grūdų kiekio, kriterijus galima išvengti per greito kukurūzų grūdų kokybės pablogėjimo ir užtikrinti ilgesnį išsaugojimą ir, antra, nustačius naują minimalaus natūrinio svorio kriterijų, galima užtikrinti tam tikrą supirktų grūdų kokybę, po ilgalaikio sandėliavimo išsaugant jų gerą „prekinę“ kokybę.
Komisijos nuomone, siekiant užtikrinti tam tikrą rinkos kainą kukurūzų gamintojams, nėra būtina, kad Bendrija pagal intervencinę sistemą supirktų visą valstybių narių produkciją ir būtent blogesnės kokybės grūdus. Taigi darant prielaidą, kad didelė Vengrijos derliaus dalis neatitinka intervencijai taikomų kriterijų, intervencinė agentūra vis tiek atliktų rinkos apsaugojimo funkciją, nes ji užtikrintų galimybę išlaikyti tam tikrą kainų lygį, esant vieninteliam pasikeitimui – geresnei intervencine kaina superkamų grūdų kokybei.
Komisija, pripažindama, jog grūdų rūšys gali turėti poveikį galutiniam derliaus natūriniam svoriui, vis dėlto ginčija ieškovės argumentą, kad natūrinis svoris iš esmės priklauso nuo pasėtų grūdų rūšių.
Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, kad natūrinis svoris leidžia nustatyti grūdų tankį, pasveriant žinomą grūdų kiekį ir jį palyginant su tokiu pačiu vandens kiekiu. Minimalaus natūrinio svorio kriterijus yra grūdų klasifikavimo veiksnys, pagal kurį jų geresnė kokybė atitinka didesnį natūrinį svorį. Ji nurodo, kad iš esmės natūrinis svoris priklauso nuo vandens ir priemaišų kiekio, todėl sumažėjus grūdų drėgmės kiekiui natūrinis svoris padidėja ar atvirkščiai. Todėl, kai dėl idealių klimatinių sąlygų, atsižvelgiant į saulėtų dienų skaičių ir vandens kiekį, derliaus išeiga yra aukšta, natūrinis svoris būna nedidelis ir atvirkščiai sausuoju laikotarpiu. Iš to, Komisijos manymu, išplaukia, kad kukurūzų derliaus natūrinis svoris yra kintantis dydis, priklausantis nuo įvairių veiksnių, kurių pagrindinis yra atitinkamų metų klimatas. Kiti veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra sėklų rūšis, dirvožemio kokybė ir žemdirbystės ūkio praktika.
Komisija tvirtina, kad „dent de cheval“ (arklio dantis) rūšies, kuri daugiausia auginama Vengrijoje, kukurūzų grūdų, atsižvelgiant į klimatines sąlygas, natūrinis svoris gali būti labai įvairus ir kad minimalus intervencine kaina superkamiems grūdams nustatytas natūrinis svoris (71 kg/hl), nelygu prekybos metai, yra visiškai pasiektas. Be to, pati ieškovė nurodė, kad šios rūšies kukurūzų grūdų natūrinis svoris svyruoja nuo 68 iki 74 kg/hl. Tai, kad kukurūzų sėklų kataloguose nėra nurodytas kiekvienos į rinką pateiktos sėklos natūrinis svoris, parodo, kad šis kriterijus nėra iš esmės susijęs su pasirinkta rūšimi ir kad jis kinta panašiomis proporcijomis visų rūšių atžvilgiu. Nustatyti skirtumai tarp kukurūzų, išaugintų Vengrijoje 2001–2006 prekybos metais, kurie matyti ieškinio A.12 priedo lentelėje, parodo, kad vidutinis derliaus natūrinis svoris iš esmės priklauso nuo klimatinių sąlygų.
Kadangi natūrinis svoris iš esmės nepriklauso nuo pasėtų kukurūzų grūdų rūšies, priimtos ginčijamos nuostatos, Komisijos manymu, nėra priemonės, darančios poveikį gamintojų investicijoms.
Be to, Komisija ginčija Vengrijos valdžios institucijų analizę, kurioje, nustatant vidutinį 2006–2007 prekybos metų derliaus natūrinį svorį, kaip atskaitos taškas imami tariamai normalūs 2005–2006 prekybos metai. Šiuo atžvilgiu ji nurodo, kad 2006–2007 prekybos metais buvo gautas normalus ar netgi geras derlius, atsižvelgiant į lietingų ir saulėtų dienų santykį, kuris negali būti palygintas su ankstesniais išimtiniais prekybos metais, kai vidutinis derliaus natūrinis svoris buvo šiek tiek mažesnis nei minimalus 71 kg/hl natūrinis svoris. Komisija priduria, kad atsižvelgiant į palankias klimatines sąlygas iki 2006 m. lapkričio mėn., apie naujus kokybės reikalavimus informuoti Vengrijos gamintojai galėjo palikti augantį derlių, o tai būtų leidę sumažinti jo drėgmės kiekį. Todėl Komisija mano, jog ieškovė nepateikė pakankamų įrodymų savo argumentui, kad pusė Vengrijos derliaus neatitiko intervencinio supirkimo kriterijų, pagrįsti.
Galiausiai Komisija pabrėžia, jog kukurūzų kokybės kriterijų sugriežtinimas, siekiant užtikrinti galimybę parduoti atsargas norint apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, nekliudė tam, kad didžioji Vengrijos produkcijos dalis būtų pasiūlyta intervencijai, nes po diskusijų grūdų ekspertų grupėje ir siekdama atsižvelgti į Vengrijos valdžios institucijų susirūpinimą, ji pakeitė minimalaus natūrinio svorio dydį, jį sumažindama nuo 73 iki 71 kg/hl.
Šiuo atžvilgiu ji priduria, kad esama padėtis vidaus ir tarptautinėje grūdų rinkoje iš esmės skiriasi nuo ankstesnės padėties. Be to, rinkos kaina šiuo metu yra labai aukšta ir iš esmės aukštesnė nei intervencinė kaina. 2006 m. lapkričio mėn. pateikti pasiūlymai, Vengrijos intervencinei agentūrai paskelbus konkursą dėl kukurūzų pardavimo, vidaus rinkoje svyravo nuo 103 iki 123 eurų už toną intervencine kaina superkamų kukurūzų, o parduodama buvo, remiantis minimalia 112 ar 113 eurų už toną kaina, nustatyta nelygu savaitė, už 112–123 eurų už toną. Komisija nurodo, kad dėl visoje Bendrijoje palankesnių laisvos rinkos sąlygų gamintojams nei tiems, kurie siūlo grūdus intervencijai, intervencijai siūlomų kukurūzų kiekis šią dieną siekia 8355 tonas (visas Vengrijoje) ir sudaro visiškai menką dalį, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2005 m. siūlomais kiekiais (1755825 tonomis, iš kurių 1273106 tonas – Vengrijoje). Be to, Komisija nurodo, kad pasaulinėje rinkoje šalių „neto eksportuotojų“ kukurūzų atsargos labai sumažėjo ir kad pasaulinė gamyba yra mažesnė nei suvartojimas.
— Pirmosios instancijos teismo vertinimas
Ieškovė tvirtina, kad Komisija, nustatydama naują kriterijų dėl kukurūzų natūrinio svorio likus dvylikai dienų iki reglamento taikymo pradžios, pažeidė Vengrijos gamintojų teisėtus lūkesčius.
Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką ūkio subjektai negali pagrįstai tikėtis išlaikyti egzistuojančią padėtį, kuri gali pasikeisti Bendrijos institucijoms įgyvendinant savo diskreciją (1982 m. liepos 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Edeka
,
245/81, Rink. p. 2745
, 27 punktas ir šio sprendimo 48 punkte minėto sprendimo
Delacre ir kt. prieš Komisiją
33 punktas). Ypač tai taikoma tokioje srityje kaip bendras rinkų organizavimas, kurio tikslas yra nuolatinis derinimas prie besikeičiančių ekonominių sąlygų (1994 m. spalio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Crispoltoni ir kt
.,
C-133/93, C-300/93 ir C-362/93, Rink. p. I-4863
, toliau – sprendimas
Crispoltoni II
, 57 punktas ir 1999 m. spalio 14 d. Sprendimo
Atlanta prieš Europos Bendriją
,
C-104/97 P, Rink. p. I-6983
, 52 punktas).
Be to, kaip Teisingumo Teismas nusprendė šio sprendimo 48 punkte minėtame sprendime
Crispoltoni I
(17 punktas), „reikia nurodyti, kad nors pagal nusistovėjusią teismo praktiką (žr., be kita ko, 1979 m. sausio 25 d. Sprendimo
Racke
,
98/78, Rink. p. 69
, 20 punktą ir Sprendimo
Decker
,
99/78, Rink. p. 101
, 8 punktą) teisinio saugumo principas iš esmės draudžia nustatyti, kad Bendrijos teisės aktas pradeda galioti anksčiau, nei jis buvo paskelbtas, išimtiniais atvejais ši taisyklė gali būti netaikoma, jei to reikalauja siekiamas tikslas ir yra tinkamai atsižvelgta į suinteresuotųjų asmenų teisėtus lūkesčius“, ir „tokia teismo praktika taikoma ir tais atvejais, kai galiojimas atgal nėra aiškiai numatytas pačiame akte, tačiau tai išplaukia iš jo turinio“.
Šiame sprendime Teisingumo Teismas nusprendė, kad metų bėgyje, po to, kai buvo priimti sprendimai, lemiantys investicijas (dirbamas plotas, apsėjimas ir t. t.), nustatydami tabako didžiausią garantuotą kiekį ir numatydami proporcingą kainos ir intervencinės priemokos sumažinimą, jei šis kiekis viršijamas, nagrinėjami reglamentai pažeidė atitinkamų ūkio subjektų teisėtus lūkesčius. Iš tiesų, Teisingumo Teismo manymu, „nors šie ūkio subjektai turėjo numatyti priemones, kuriomis siekiama apriboti bet kokį (tabako) produkcijos Bendrijoje padidėjimą ir atgrasinti nuo rūšių, kurios sunkiai prognozuojamos, gamybos, vis dėlto jie galėjo tikėtis, kad apie galimas priemones, darančias poveikį jų investicijoms, bus pranešta tinkamu laiku“ (šio sprendimo 49 punkte minėto sprendimo
Crispoltoni I
21 punktas).
Situacija šioje byloje panaši į tą, kuri nagrinėjama byloje, kurioje priimtas 49 punkte minėtas sprendimas
Crispoltoni I
.
Reglamentas buvo priimtas 2006 m. spalio 18 d., paskelbtas 2006 m. spalio 20 d. ir yra taikomas nuo 2006 m. lapkričio 1 d., tai yra nuo pirmos atitinkamo intervencijos laikotarpio dienos, naujus juo nustatomus kriterijus taikant 2006 m. pavasarį pasėtiems kukurūzams, kurių derlius buvo nuimtas 2006 m. rudenį.
Taigi nustatydamos naują kriterijų dėl natūrinio svorio likus dvylikai dienų iki reglamento įsigaliojimo pradžios, tai yra tuo momentu, kai gamintojai jau buvo pasėję grūdus ir kai jie nebegalėjo paveikti derliaus natūrinio svorio, ginčijamos nuostatos, iš esmės pakeisdamos kukurūzams taikomas intervencijos sąlygas, padarė poveikį atitinkamų gamintojų investicijoms.
Be to, reikia konstatuoti, kad apie nagrinėjamas priemones atitinkamiems žemdirbiams nebuvo pranešta laiku. Savo argumentuose dėl teisėtų lūkesčių pažeidimo Komisija nepateikė jokio įrodymo, galinčio paneigti ieškovės argumentą, kad netgi apdairūs ir gerai informuoti gamintojai negalėjo numatyti, kad bus priimtas reglamentas. Komisija apsiriboja tik savo atsiliepimo į ieškinį įžanginėje dalyje paminėdama 2006 m. sausio 13 d. Vengrijos valdžios institucijų laišką Komisijai, nurodantį sunkumus, su kuriais susiduriama saugojant intervencinėje agentūroje grūdus, 2006 m. kovo 9 d. diskusiją Grūdų vadybos komiteto ekspertų grupėje dėl ilgalaikio kukurūzų sandėliavimo, Komisijos laišką Vengrijos valdžios institucijoms ir naujas diskusijas, vykusias 2006 m. birželio mėnesį. Atrodo, kad nė vienoje iš šių diskusijų ar laiškų nebuvo kalbama apie, nors tik galimą, naujo natūrinio svorio kriterijaus nustatymą.
Iš bylos medžiagos matyti, atvirkščiai, kad tik 2006 m. liepos 27 d., tai yra daug vėliau nei atitinkami žemdirbiai priėmė investicinius sprendimus, Komisija Grūdų vadybos komitetui pateikė reglamento projektą, kuriame numatoma nustatyti naują ginčijamą natūrinio svorio kriterijų.
Be to, reikia pabrėžti, kad, pirma, ginčijamos priemonės ne tik sugriežtino ankstesnius kriterijus, bet ir nustatė naują kriterijų, ir, antra, kad natūrinio svorio sąlyga visiškai neturi precedento kukurūzų prekyboje Bendrijoje. Kaip nurodyta 1998 m. kovo 26 d. Teisingumo Teismo sprendime
Petridi
(
C-324/96, Rink. p. I-1333
, 43–45 punktai), Teisingumo Teismas šio sprendimo 49 punkte minėtame sprendime
Crispoltoni I
nurodė, kad aptariami reglamentai, nustatydami suinteresuotiesiems ūkio subjektams nežinomus maksimalius garantinius kiekius, pažeidė atitinkamų ūkio subjektų teisėtus lūkesčius, tiek susijusius su naujų tabako rinkos Bendrijoje organizavimo priemonių pobūdžiu, tiek su jų įsigaliojimo data.
Iš to, kas pasakyta, išplaukia, kad, tinkamu laiku neinformavus atitinkamų gamintojų ir nustačius naują minimalaus natūrinio svorio, kurio nepasiekus, kukurūzų negalima pasiūlyti intervencinei agentūrai arba turi būti sumažinama kaina, kriterijų, ginčijamomis nuostatomis buvo pažeisti atitinkamų gamintojų teisėti lūkesčiai. Taigi pirma pirmojo pagrindo dalis yra pagrįsta.
Joks Komisijos nurodytas argumentas negali paneigti šios išvados.
Pirma, argumentas, kad dėl gero atsargų valdymo reikėjo padidinti kokybės kriterijus ir kad natūrinis svoris yra vienas iš kokybės rodiklių, neturi reikšmės nagrinėjant šį pagrindą dėl teisėtų lūkesčių pažeidimo. Iš tiesų klausimas kyla ne dėl to, ar ginčijamos priemonės yra tinkamos (tai yra pagrindų dėl piktnaudžiavimo įgaliojimais ir akivaizdžios vertinimo klaidos dalykas), o dėl to, ar, darant prielaidą, kad jos tokios yra, jas nustačius atgaline data nebuvo pažeisti atitinkamų gamintojų teisėti lūkesčiai.
Antra, argumentas, kad ginčijamos priemonės nėra priemonės, turinčios poveikį investicijoms, nes natūrinis svoris iš esmės nepriklauso nuo pasėtų grūdų rūšių, taip pat turi būti atmestas.
Sprendimai dėl investicijų iš tiesų nereiškia tik sėklų rūšies pasirinkimo, o apima visus etapus: nuo sprendimo auginti kukurūzus ir apsėjamų plotų nustatymo iki derliaus nuėmimo. Siekdama įrodyti, kad ginčijamos priemonės padarė žalos atitinkamų gamintojų investicijoms, ieškovė, be kita ko, tvirtina, kad Komisija pakeitė kukurūzams taikomas intervencijos sąlygas tuo momentu, kai gamintojai jau pradėjo sėją. Nors, žinoma, ieškovė patvirtino, kad nuo pasirinktos sėklų rūšies labai priklauso derliaus natūrinis svoris, ji vis dėlto plačiau apibrėžė investicijas ir šiuo atžvilgiu nurodė kitas naudotas medžiagas bei būdus, dirvožemio paruošimą, sėjai naudojamas mašinas, specialų adapterį kombainams ir apskritai naudotas technologijas.
Be to, kad jis nereikšmingas, Komisijos argumentas, jog natūrinis svoris nepriklauso nuo rūšies, nėra įtikinantis. Pirmiausia reikia pažymėti, kad Komisija apsiriboja tik paprasčiausiu nepagrįstu tvirtinimu ir kad jos argumentas negali paneigti ieškovės nurodytų įrodymų bei studijų. Taigi Komisijos tvirtinimas, kad ieškovės pateikta lentelė (ieškinio priedas A.12), nurodanti vidutinį Vengrijoje 2001–2006 m. išaugintų kukurūzų natūrinį svorį, parodo, kad derliaus natūrinis svoris iš esmės priklauso nuo klimatinių sąlygų, nes jis skiriasi kiekvienais metais, nors sėjamų kukurūzų rūšys smarkiai nepasikeitė, nėra pagrįstas. Iš tiesų pagal šią lentelę vidutinis natūrinis svoris svyruoja nuo 70,90 iki 73,22 kg/hl ir iš ieškovės pateiktų dokumentų (ieškinio A.6 priedas) matyti, kad daugiausiai Vengrijoje auginamos vadinamosios „dent de cheval“ rūšies kukurūzų natūrinis svoris yra 68–74 kg/hl, o kitų rūšių natūrinis svoris yra didesnis (74–82 kg Keményszemű rūšies ir 72–79 kg Puhaszemű rūšies). Be to, Komisija tiek savo rašytinėse pastabose, tiek per posėdį pripažino, kad rūšis gali turėti tam tikrą poveikį galutiniam derliaus natūriniam svoriui. Galiausiai Komisija teigia, kad natūrinis kukurūzų svoris yra kintantis dydis, kuris priklauso nuo daugelio veiksnių, kurių pagrindinis yra metų klimatas, o kiti – dirvožemio kokybė ir ypač auginimo būdas (sėjos data, pasėjimo kokybė, drėkinimas, derliaus nuėmimo data ir kt.). Vis dėlto atitinkami gamintojai, siekdami išauginti didesnio natūrinio svorio grūdus, be klimato, galėjo atsižvelgti į visus kitus paminėtus veiksnius, jeigu jie tinkamu laiku būtų buvę informuoti apie numatytas priemones.
Trečia, kalbant apie argumentą, pagrįstą tuo, kad ieškovė neįrodė, jog daugiau nei pusė Vengrijos derliaus neatitinka natūrinio svorio kriterijaus, pakanka nurodyti, kad Teisingumo Teismas savo šio sprendimo 49 punkte minėtame sprendime
Crispoltoni I
nenustatė jokios sąlygos dėl poveikio investicijoms reikšmės norint konstatuoti teisėtų lūkesčių pažeidimą. Be to, Komisija nenurodo, kokiu pagrindu tokia sąlyga gali būti pagrįsta, nei kokio dydžio poveikis derliui turi būti padarytas, kad būtų pripažintas teisėtų lūkesčių pažeidimas.
Be to, iš ieškovės pateiktos lentelės (ieškinio A.12 priedas), kurios Komisija neginčijo, matyti, kad netgi tais metais, kuriais vidutinis derliaus natūrinis svoris buvo didžiausias, 10 % šio derliaus neatitiktų ginčijamose nuostatose nustatyto kriterijaus, norint, kad jis būtų tinkamas intervencijai, o apie 40 % produkcijos kaina būtų sumažinta.
Be to, nors žemdirbiai pirmiausia gamina laisvai rinkai, vis dėlto intervencijos sąlygos daro poveikį jų ekonominiams sprendimams, ir investuodami (į sėją, kultūras ir kt.) jie pagrįstai galėjo tikėtis, kad iki tol naudotos rūšys ir technologija ir toliau atitiks kukurūzams taikomas Bendrijos kokybės sąlygas, kad jų auginami kukurūzai galėtų būti tinkami intervencijai. Šio sprendimo 49 punkte minėtame sprendime
Crispoltoni I
Teisingumo Teismas pripažino negaliojantį ginčijamą reglamentą, kuris paprasčiausiai numatė už kiekvieną 1 % garantuoto maksimalaus kiekio viršijimą 1 % sumažinti intervencinę kainą bei priemokas įvairioms tabako rūšims, o prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodė, kad tai turėjo poveikį tik vienam gamintojui.
Iš to, kas pasakyta, matyti, kad ginčijamos nuostatos turi būti panaikintos.
Pagrinde dėl pareigos motyvuoti pažeidimo ieškovė taip pat tvirtina, kad Komisija nenurodė konkrečių priežasčių, kodėl nauji griežtesni kriterijai turėtų būti taikomi nuo pasiūlymų vykdomai intervencijai pateikimo pradžios, 2006 m. lapkričio 1 d., tai yra praėjus dvylikai dienų po reglamento paskelbimo.
Pagal nusistovėjusią teismo praktiką EB 253 straipsnyje reikalaujamu motyvavimu siekiama leisti suinteresuotiesiems asmenims sužinoti priemonės priėmimo priežastis, kad jie galėtų apginti savo teises, ir leisti Bendrijos teismui vykdyti sprendimo teisėtumo priežiūrą. Ji turi aiškiai ir nedviprasmiškai atskleisti Bendrijos institucijos, kuri priėmė ginčijamą aktą, argumentus. Šiuo atžvilgiu svarbu priminti, kad savo 1993 m. balandžio 1 d. Sprendime
Diversinte ir Iberlacta
(
C-260/91 ir C-261/91, Rink. p. I-1885
, 10 punktas) Teisingumo Teismas pripažino negaliojantį šioje byloje ginčijamą reglamentą, nurodydamas, kad jo motyvavimas neleidžia patikrinti, ar nebuvo pažeisti atitinkamų ūkio subjektų teisėti lūkesčiai.
Tačiau reikia pripažinti, kad reglamente nenurodoma jokia priežastis, kodėl aptariamos naujos priemonės turi būti nedelsiant taikomos šių metų derliui, 9 konstatuojamojoje dalyje tik numatant, kad „(jame) nustatyti pakeitimai intervenciniams grūdams turi būti taikomi nuo 2006 m. lapkričio 1 dienos“, priduriant, kad „todėl reikėtų numatyti, kad šis reglamentas įsigaliotų jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną“.
Komisija atsiliepime į ieškinį tik nurodo, kad taikymo pradžios nustatymą 2006 m. lapkričio 1 d. pateisina, kaip nuo pat pradžių tvirtina Komisijos tarnybos, tai, jog šią dieną daugumoje valstybių narių prasideda intervencijos laikotarpis. Be to, 2007 m. sausio 1 d. Rumunijos ir Bulgarijos, kartu pagaminančių nuo 12 iki 13 milijonų tonų kukurūzų, įstojimas į Europos Sąjungą pateisina skubias priemones.
Be to, kad aplinkybės, jog reglamente visiškai nėra motyvavimo dėl jo įsigaliojimo datos, nesušvelnina per jo rengimo procesą pateikta informacija, tai, kad intervencijos laikotarpis prasideda 2006 m. lapkričio 1 d., yra tik bendro pobūdžio teiginys, kuris neturi būti laikomas specifiniu motyvavimu, parodančiu siekiamą rezultatą ir leidžiančiu teismui patikrinti, ar nebuvo pažeisti atitinkamų ūkio subjektų teisėti lūkesčiai.
Dėl aplinkybės, grindžiamos Rumunijos ir Bulgarijos, kurių įstojimas buvo nustatytas 2007 m. sausio 1 d., kukurūzų gamybos mastu, reikia konstatuoti ne tik tai, kad Komisija netvirtino tai paminėjusi kuriame nors teisės akto leidybos proceso etape, bet ir kad negali būti pagrįstai teigiama, kad ši aplinkybė buvo nenumatoma ir kad į ją Komisija negalėjo atsižvelgti tinkamu laiku, siekdama nepažeisti suinteresuotųjų asmenų teisėtų lūkesčių. Galiausiai toks motyvavimas įprasmintų ieškovės frazę, kad nustatant natūrinio svorio kriterijų nesiekiama nei pagerinti sandėliavimų sąlygų, nei suderinti intervencijos sistemų, o tik apriboti intervencijai tinkamų kukurūzų kiekį.
Taigi ginčijamos nuostatos taip pat turi būti panaikintos tiek, kiek reglamente pažeidžiama pareiga motyvuoti.
Per posėdį Pirmosios instancijos teismas šalių klausė apie galimo panaikinimo dėl teisėtų lūkesčių pažeidimo pasekmes laiko atžvilgiu, nes šis klausimas nebuvo aptartas pareiškimuose.
Kaip teisingai nurodė Komisija, kadangi šio pagrindo dalyje Bendrijos teisės pažeidimas yra konstatuotas tik tiek, kiek ginčijamos nuostatos nustato naują minimalaus natūrinio svorio kriterijų, taikomą iškart 2006 m. rudens derliui, tinkamu laiku neinformavus atitinkamų gamintojų, panaikinimas šiuo pagrindu turi būti taikomas tik kukurūzų, pasėtų ir išaugintų prieš priimant ginčijamas nuostatas, atžvilgiu.
Iš to, kas pasakyta, matyti, kad šioje pagrindo dalyje ginčijamos nuostatos turi būti panaikintos bent tiek, kiek jos taikomos 2006 m. kukurūzų derliui.
Reikia išnagrinėti kitus ieškovės pagrindus ir pagrindinius argumentus.
Dėl antros pagrindo dalies, susijusios su teisinio saugumo ir proporcingumo principų pažeidimu
— Šalių argumentai
Ieškovė tvirtina, kad Komisija, paskelbdama reglamentą likus tik dvylikai dienų iki intervencijos laikotarpio Vengrijoje pradžios, pažeidė teisinio saugumo ir proporcingumo principus, nes gamintojai visiškai negalėjo numatyti naujų Bendrijos teisės aktų. Juo labiau jų nebuvo galima numatyti, nes jais siekiamas tikslas yra ne greitai prisitaikyti prie naujų ekonominių rinkos aplinkybių, o standartizuoti intervencijai tinkamų grūdų kokybės kriterijus, o tai
a priori
yra techninis ir ilgalaikis tikslas.
Ieškovė mano, kad Komisija turėjo atsižvelgti į ypatingą Vengrijos gamintojų situaciją ir pritaikyti naujų intervencinių supirkimų kriterijų taikymą pagal 2004 m. balandžio 29 d. Sprendime
Gemeente Leusden ir Holin Groep
(
C-487/01 ir C-7/02, Rink. p. I-5337
) ir 2005 m. birželio 7 d. Sprendime
Vereniging voor Energie ir kt.
(
C-17/03, Rink. p. I-4983
) Teisingumo Teismo nustatytus principus. Žemdirbių padėčiai yra būdinga žemės ūkio veiklą pritaikyti prie biologinių ir kukurūzų gamybos ciklų, kurie prasideda sprendimų, kurie vėliau yra įgyvendinami (sėklų pirkimas, sėja ir t. t.), priėmimu, o baigiasi, praėjus keliems mėnesiams, derliaus nuėmimu.
Ieškovė tvirtina, kad nustatydama ginčijamas nuostatas nenustatydama pereinamojo laikotarpio ar netaikydama jų laipsniškai Komisija pažeidė proporcingumo principą ir EB 33 straipsnio 2 dalies b punkte įtvirtintą principą, kuris reikalauja atsižvelgti į tai, kad atitinkami pokyčiai žemės ūkio srityje turi vykti laipsniškai. Ieškovė pabrėžia Vengrijos gamybos mastą Bendrijoje (17–18 %) ir naujo griežto kokybės kriterijaus, dėl kurio pusei Vengrijos produkcijos nebus galima taikyti intervencinės kainos, poveikį. Ji nurodo, kad, atsižvelgiant į puikią Vengrijos kukurūzų kokybę, dėl šio naujo kriterijaus ir didelei europinės produkcijos daliai nebus galima taikyti intervencinės kainos. Be to, nauju teisės aktu siekiamas standartizacijos tikslas dar mažiau pateisina naujo minimalaus natūrinio svorio kriterijaus taikymą iškart.
Galiausiai ieškovė mano, kad vien šis naujas dydis, kuris nėra naudojamas kukurūzų prekyboje Europoje, neturėtų būti taikomas. Iš tiesų žemdirbiai negalėtų nustatyti rūšies, kurios grūdai atitiktų šį naują kokybės kriterijų, ypač atsižvelgiant į sėklų katalogus, kurie nenurodo natūrinio svorio, ir į Vengrijoje auginamą kukurūzų rūšį „dent de cheval“, kurios natūrinis svoris svyruoja nuo 68 iki 74 kg/hl. Todėl ieškovė mano, kad apytikriai iš pusės sėklų rūšių, nepaisant žemdirbių norų, neišaugs kukurūzų grūdai, kuriems galima taikyti intervencinę kainą. Be to, naujoms sėklų rūšims, kurių grūdai atitiktų minimalaus natūrinio svorio kriterijų, nustatyti reikia daug laiko, tai yra apie dešimt metų, todėl Vengrijos gamintojams beveik neįmanoma pasirengti laikytis reglamento nuostatų.
Pirmiausia Komisija primena, kad intervencijai tinkamiems kukurūzams taikomų kokybės kriterijų sugriežtinimo tikslas neturėtų būti laikomas tik standartizavimo klausimu. Realus tikslas yra išvengti atsargų kokybės pablogėjimo, siekiant jas naudoti ateityje.
Komisija neigia pažeidusi teisinio saugumo principą. Reglamentą paskelbus 2006 m. lapkričio 1 d., likus dvylikai dienų iki intervencijos laikotarpio Vengrijoje pradžios, jo taikymą buvo galima numatyti. Taip pat ji mano, kad nėra galiojimo atgal reglamento turinio atžvilgiu (šio sprendimo 49 punkte minėtas sprendimas
Crispoltoni I
). Kadangi natūrinio svorio kriterijus iš esmės priklauso ne nuo kukurūzų sėklos rūšies, o nuo klimatinių sąlygų prekybiniais metais, faktiškai nėra nustatyta, kad šio kriterijaus laikymasis turėjo poveikį gamintojų investicijoms prieš nuimant derlių. Todėl situacija šioje byloje, kiek tai susiję su finansinėmis pasekmėmis žemdirbiams, skiriasi nuo ieškovės nurodytoje teismo praktikoje nagrinėjamų atvejų mokesčių ar žemės ūkio srityse.
Komisija pabrėžia, kad teisinio saugumo principas nereikalauja, kad nebūtų daromi teisės aktų pakeitimai. Be to, Komisijos pasirinkimas sugriežtinti intervencinio supirkimo kokybės kriterijus yra konkretus poreikis, kurio reikia geram atsargų valdymui, ir yra pateisinamas techniniais reikalavimais, kuriais siekiama užtikrinti tam tikrą supirktų grūdų kokybę, kad juos būtų galima parduoti po ilgalaikio sandėliavimo.
Komisija tvirtina, kad sunkumus dėl sandėliuojamų kukurūzų kokybės ir jų poveikį naujai ilgalaikio sandėliavimo problemai suinteresuotosios šalys galėjo numatyti, nes šis klausimas buvo nagrinėjamas 2006 m. kovo mėn. ir vėliau 2006 m. birželio 1 ir 29 d. buvo aptariamas grūdų ekspertų grupėje (t. y. praėjus mėnesiui ar pusantro mėnesio po dirbamų plotų apsėjimo). Vėliau projektas dėl kokybės kriterijų sugriežtinimo oficialiai ne kartą buvo aptartas grūdų ekspertų grupės posėdžiuose.
Galiausiai ginčijamos nuostatos buvo nustatytos vėlai iš esmės todėl, kad dėl Vengrijos valdžios institucijoms suteiktų išimčių intervencinio supirkimo srityje iškart nebuvo matyti, jog 2005–2006 prekybos metai bus išimtiniai ir dėl to papildomai padidės atsargos, o tai pateisins skubių priemonių taikymą. Diskusijos nevyko tol, kol valstybės narės Komisijos neperspėjo dėl greito savo atsargų kokybės pablogėjimo.
Be to, Komisija teigia atsižvelgusi į specifinę centrinės Europos kukurūzų gamintojų padėtį, nes ji sumažino minimalų natūrinį svorį nuo 73 iki 71 kg/hl. Ji mano, kad šis kriterijus yra tinkamas, atsižvelgiant į juo siekiamą teisėtą tikslą, ir jis nedaro žalos Vengrijos žemdirbiams. Iš tiesų vien tik minimalaus natūrinio svorio kriterijaus nustatymas neturi ieškovės aprašyto poveikio derliui, nes dėl reglamente numatyto maksimalaus drėgmės kiekio sumažėjimo (13,5 vietoj 14,5 %), kuris ieškinyje neginčijamas, nuo 0,5 iki 1 kg/hl padidėja intervencijai pateiktų kukurūzų natūrinis svoris. Taigi šio naujo kokybės kriterijaus nustatymas neturėtų būti laikomas neproporcingu siekiamo tikslo atžvilgiu.
Galiausiai, kalbant apie tariamus sunkumus žemdirbiams įvertinti kukurūzų derliaus natūrinį svorį, Komisija nurodo, kad tradiciniai metodai yra taikomi visoje Bendrijoje ir Vengrijos pasirinkimas naudoti rugiams taikomą metodą ISO šiuo metu nekelia jokių problemų nustatant natūrinį svorį. Bet kuriuo atveju natūrinis kukurūzų svoris negalėtų būti numatytas iki derliaus nuėmimo.
— Pirmosios instancijos teismo vertinimas
Pripažindama, kad gamintojai turi prisitaikyti prie tam tikrų ekonominių nepatogumų, atsirandančių dėl galimų teisės aktų pakeitimų einamaisiais metais, ieškovė tvirtina, jog šioje byloje Komisija, iškart ėmusi taikyti naują natūrinio svorio kriterijų ir taip atėmusi galimybę parduoti intervencine kaina didžiąją Vengrijos kukurūzų dalį, pažeidė teisinio saugumo ir proporcingumo principus.
Tiek, kiek šis argumentas kvestionuoja ginčijamų nuostatų, kiek tai susiję su taikomų einamųjų metų derliumi, teisėtumą, jo nagrinėti nebereikia, nes jau nuspręsta panaikinti reglamentą šiuo klausimu.
Tiek, kiek ieškovė, nors šiame pagrinde iš esmės nurodydama argumentus, susijusius su 2006 m. derliumi, vis dėlto kvestionuoja ginčijamų nuostatų teisėtumą vėlesnių intervencijos laikotarpių atžvilgiu, primintina, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką teisinio saugumo principas yra vienas pagrindinių Bendrijos teisės principų, kuris visų pirma reikalauja, kad teisės aktas būtų aiškus ir tikslus tam, kad teisės subjektai galėtų aiškiai žinoti savo teises ir pareigas bei atitinkamai jomis remtis (1996 m. vasario 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Van Es Douane Agenten
,
C-143/93, Rink. p. I-431
, 27 punktas ir 2005 m. balandžio 14 d. Sprendimo
Belgija prieš Komisiją
,
C-110/03, Rink. p. I-2801
, 30 punktas), ir kad ūkio subjektai negali pagrįstai turėti teisėtų lūkesčių išlaikyti egzistuojančias aplinkybes, kurios gali būti pakeistos Bendrijos institucijoms įgyvendinant savo diskreciją, ypač tokioje srityje kaip bendras rinkų organizavimas, kurio dalykas yra nuolatinis derinimas su
besikeičiančiomis ekonominėmis sąlygomis
(63 punkte minėto sprendimo
Crispoltoni II
57 punktas).
Tačiau reikia konstatuoti, jog ieškovė, pirma, nepaaiškina, kodėl ginčijamos nuostatos nėra pakankamai aiškios, kad atitinkami gamintojai galėtų tiksliai nustatyti jų kukurūzų pateikimo intervencijai reikalaujamas sąlygas, ir, antra, nepaaiškina priežasčių, kodėl šie gamintojai negalės imtis reikiamų priemonių tam, kad jų gaminami kukurūzai atitiktų natūrinio svorio kriterijų, taikomą kitam derliui. Be to, kad ieškovės nurodytuose argumentuose, atrodo, kalbama tik apie einamųjų metų derlių, reikia pažymėti, jog ieškovė taip pat tvirtina, kad natūrinis svoris iš esmės priklauso nuo naudojamų sėklų rūšies ir kad remiantis ieškinio 6 priede pridėta studija iš dviejų sėklų rūšių išauga kukurūzai, kurių natūrinis svoris yra daug didesnis nei ginčijamomis nuostatomis reikalaujamas minimumas.
Be to, kalbant apie argumentą, jog reglamentas pažeidžia proporcingumo principą, nes dėl jo didžiajai daliai Vengrijos produkcijos netaikoma intervencija, pakanka konstatuoti, kad šį teiginį Komisija oficialiai ginčijo ir kad jis nėra pagrįstas jokiu įrodymu. Taip pat iš ieškovės pateiktos informacijos matyti, kad netgi ankstesniais metais didelė Vengrijos produkcijos dalis jau pasiekė naujomis nuostatomis reikalaujamą minimalų natūrinį svorį. Galiausiai, kaip buvo nurodyta anksčiau, remiantis ieškovės pateikta studija, yra sėklų rūšių, leidžiančių išauginti kukurūzus, kurių natūrinis svoris yra didesnis nei reikalaujamas minimalus svoris.
Iš to, kas pasakyta, išplaukia, kad reikia atmesti antrą pirmojo pagrindo dalį.
Dėl antrojo pagrindo, pagrįsto reglamento autoriaus kompetencijos neturėjimu
Šalių argumentai
Ieškovė tvirtina, kad Komisija, atsižvelgiant į BRO reglamento 5 straipsnį, neturėjo kompetencijos nustatyti naujo kokybės kriterijaus, susijusio su kukurūzų minimaliu natūriniu svoriu, nes jis nėra adekvatus kokybės kriterijus.
Iš tiesų, pirma, ieškovė pabrėžia, kad ji ne kartą rengiant reglamentą tvirtino, jog minimalus natūrinio svorio kriterijus nėra tinkamas, atsižvelgiant į šia priemone siekiamą ilgalaikio saugojimo tikslą.
Antra, ieškovė ginčija, kad natūrinis svoris yra kokybės klausimas. Iš vieno Komisijos pateiktų dokumentų, kuriuo pagrindžiamas pasiūlymas priimti naują kriterijų (ieškinio A.3c priedo p. 5), išplaukia, kad kukurūzų natūrinis svoris neturi jokio poveikio grūdų, skirtų gyvūnams šerti ar žmonėms vartoti, maistinei vertei. Šią analizę patvirtina ieškinio A.10 priede esantis teiginys, kad natūrinis svoris ir drėgmės kiekis neturi poveikio kukurūzų, skirtų gyvūnams šerti, kokybei, atsižvelgiant į grūduose esančios sausosios medžiagos kokybę.
Trečia, ieškovė tvirtina, kad natūrinio svorio kriterijus nėra taikomas kukurūzams prekyboje Europoje, ir nėra su tuo susijusių teisės aktų. Į šį veiksnį neatsižvelgiama nustatant grūdų kainą ir jis neturi būti laikomas tinkama kokybės sąlyga BRO reglamento 5 straipsnio prasme.
Ketvirta, šis kriterijus yra naudojamas Jungtinėse Valstijose ir Kanadoje, bet tik todėl, kad kukurūzai iš esmės skirti žmonėms vartoti. Tačiau Europoje kukurūzai daugiausia skiriami gyvuliams šerti, kaip tai nurodyta 2005 m. liepos 6 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1068/2005, iš dalies keičiančiame Reglamentą Nr. 824/2000 (
OL L 174, p. 65
).
Komisija tvirtina, kad kukurūzų, kaip ir kitų grūdų, minimalaus natūrinio svorio kriterijaus nustatymas siekiant užtikrinti tam tikrą šio grūdo kokybę, visiškai priklauso jos kompetencijai, kuri jai suteikta Tarybos BRO reglamentu.
Pirma, Komisija mano, kad šis naujas minimalaus natūrinio svorio kriterijus yra tinkamas kukurūzų kokybės gerinimo, atsižvelgiant į ilgalaikį saugojimą ir vėlesnį jų naudojimą, tikslo atžvilgiu. Iš tiesų ji mano, kad grūdų vandens kiekiui turint poveikį jų natūriniams svoriui ir saugojimui, natūrinio svorio kriterijus leis pagerinti kukurūzų kokybę.
Antra, Komisija tvirtina, kad natūrinis svoris yra kriterijus, kuris bendrai naudojamas klasifikuojant grūdų rūšis pagal jų kokybę. Priešingai nei tvirtina ieškovė, natūrinio svorio kriterijus yra veiksnys, kuris leidžia Jungtinėse Valstijose išskirti penkias amerikietiškas grūdų kokybės klases. Be to, Komisija nurodo, kad reglamente nustatytas 71 kg/hl minimalaus natūrinio svorio kriterijus yra šiek tiek mažesnis nei pirmos klasės grūdų Jungtinėse Valstijose (71,4 kg/hl), nors jie sandėliuojami tik labai trumpą laikotarpį, priešingai nei Bendrijoje. Naujas natūrinio svorio kriterijus šiek tiek yra mažesnis nei Prancūzijoje
Institut technique des céréales et des fourrages
(Techninio grūdų ir pašarų instituto) pripažinta norma – bent 75 kg/hl geros kokybės kukurūzams.
Komisija pabrėžia, kad ji niekur nerado ieškovės argumento, kad pirmos klasės amerikietiški grūdai yra skirti tik žmonėms vartoti, patvirtinimo. Vis dėlto, netgi darant prielaidą, kad šis argumentas yra teisingas, Komisijos manymu, tai, jog naudojamas natūrinio svorio kriterijus atitinka referencinį kriterijų, taikomą žmonių maistui Jungtinėse Valstijose, yra kukurūzų grūdų kokybės įrodymas.
Trečia, Komisija mano, kad maistinė kukurūzų grūdų vertė priklauso nuo natūrinio svorio. Iš tiesų skirtingas įvairių kukurūzų siuntų natūrinis svoris parodo įvairių grūdų rūšių tiek cheminės sudėties, tiek mitybinės vertės (kaloringumo, amino rūgščių) skirtumus. Šiuo atžvilgiu Komisija patikslina, kad ieškovės atlikta analizė, pateikta ieškinio A.10 priede, yra susijusi su „sausosios medžiagos“ mitybine verte ir turi tik santykinę vertę, kalbant apie visas grūdų (sudarytų iš sausųjų medžiagų ir vandens), kurie naudojami gyvuliams šerti, dalis.
Galiausiai tai, kad natūrinio svorio kriterijus negali būti naudojamas prekyboje, Europos Sąjungoje neturi jokios reikšmės, nes jis susijęs su intervencijos sąlygų, skirtų užtikrinti ilgalaikį geros kokybės grūdų sandėliavimą, nustatymu, o ne su kukurūzų prekybos reguliavimu Bendrijoje. Komisija priduria, kad apie tolesnį grūdų naudojimą nežinoma tuo momentu, kai intervencinė agentūra juos superka, todėl teisėta siekti užsitikrinti, kad grūdai yra geros kokybės, nesvarbu, ar jie skirti žmonėms vartoti, ar gyvuliams šerti.
Pirmosios instancijos teismo vertinimas
Ieškovė tvirtina, kad Komisija neturėjo kompetencijos BRO reglamento 5 straipsnio atžvilgiu nustatyti naujo su minimaliu kukurūzų natūriniu svoriu susijusio kriterijaus, nes jis nėra tinkamas kokybės kriterijus.
Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad bendros žemės ūkio politikos srityje Taryba gali suteikti Komisijai plačius vykdomuosius įgaliojimus, tik pastarajai turint teisę nuolat atidžiai stebėti žemės ūkio rinkų raidos tendencijas ir prireikus skubiai veikti (1975 m. spalio 30 d. Teisingumo Teismo sprendimo
Rey Soda
,
23/75, Rink. p. 1279
, 11 punktas). Be to, byloje, kurioje buvo priimtas 1996 m. vasario 29 d. Sprendimas
Prancūzija ir Airija prieš Komisiją
(
C-296/93 ir C-307/93, Rink. p. I-795
), Teisingumo Teismas nusprendė, kad intervencijai tinkamų skerdenų svorio sumažinimas yra vykdomųjų priemonių, kurių gali imtis Komisija, dalis, nors dėl tokios priemonės gali pasikeisti galvijienos gamyba, o ieškovės tvirtino, jog nuostata, kurios pagrindu ji buvo priimta, suteikia Komisijai kompetenciją tik nustatyti kategorijas pagal gyvulio lytį bei amžių ir mėsos kokybę pagal skerdenos sudėtį ir riebalinį sluoksnį, nors Komisija pakeitė intervencijai tinkamų produktų sąrašą.
Pagal reglamento BRO 6 straipsnio b punktą Komisija pagal vadybos komiteto procedūrą gali nustatyti „minimalias sąlygas, ypač dėl kiekvienos grūdų rūšies kokybės ir kiekio, siekiant atitikti intervencijos reikalavimus“.
Ieškovė neginčija, kad pagal reglamento 2 ir 3 konstatuojamąsias dalis natūrinio svorio kriterijus buvo nustatytas siekiant pagerinti kukurūzų kokybę ar bent jau suderinti su kitomis kitiems grūdams nustatytomis kokybės sąlygomis, tačiau apsiriboja tvirtindama, kad Komisija neturėjo kompetencijos, nes natūrinis svoris nėra tinkamas kokybės kriterijus ir iš tiesų juo siekiama apriboti intervencijai tinkamą kiekį. Tačiau jei ši aplinkybė būtų patvirtinta, reikėtų konstatuoti, kad Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą ar piktnaudžiavo įgaliojimais, bet nuostatos negalėtų būti panaikintos dėl kompetencijos neturėjimo. Piktnaudžiavimu įgaliojimais daroma prielaida, kad tuo kaltinama institucija galėjo priimti teisės aktą, tačiau tuo pasinaudojo siekdama kitų tikslų. Ieškovės nurodyti argumentai yra pateikti pagrinduose dėl piktnaudžiavimo įgaliojimais bei akivaizdžios vertinimo klaidos ir bus nagrinėjami kartu.
Iš to išplaukia, kad reikia atmesti pagrindą dėl kompetencijos neturėjimo.
Dėl trečiojo ir ketvirtojo pagrindų, atitinkamai susijusių su piktnaudžiavimu įgaliojimais ir akivaizdžia vertinimo klaida, kurie yra glaudžiai susiję, Pirmosios instancijos teismas mano, kad juos reikia nagrinėti kartu.
Dėl trečiojo ir ketvirtojo pagrindų, pagrįstų piktnaudžiavimu įgaliojimais ir akivaizdžia vertinimo klaida
Šalių argumentai
Ieškovė tvirtina, kad Komisija piktnaudžiavo Tarybos pagal BRO reglamentą suteiktais vykdymo įgaliojimais, nes, prisidengdama intervencinio kukurūzų supirkimo kokybės kriterijų sugriežtinimu, iš tiesų ji iš esmės pakeitė pačią šių grūdų intervencijos sistemą.
Ieškovė abejoja, ar standartizacijos tikslą galima pasiekti nustatant minimalaus natūrinio svorio kriterijų. Šio naujo kokybės kriterijaus kukurūzams nustatymas yra akivaizdžiai netinkamas įgyvendinant standartizavimo tikslą, nes jis vis dar nėra sorgo tinkamumo intervencijai kriterijus.
Darant prielaidą, kad natūrinio svorio sąlygos nustatymas buvo būtinas suderinimui, ir kadangi šis tikslas palieka didelę diskreciją, atsižvelgdama į Vengrijos bei kitų valstybių narių padėtį Komisija turėjo nustatyti mažiau griežtą natūrinio svorio sąlygą ir taikyti didesnius sumažinimus nei galiausiai nustatytas sumažinimas dviem punktais.
Ieškovė tvirtina, kad ginčijamomis nuostatomis nesiekiama standartizavimo, o tik to, kad didelei Vengrijos ir centrinės Europos kukurūzų produkcijos daliai nebūtų taikoma intervencija dėl atsargų valdymo problemos. Tai patvirtina aplinkybė, kad apie pusė Vengrijos gamintojų auginamų vadinamųjų „à dent de cheval“ rūšių neatitinka Komisijos nustatyto natūrinio svorio kriterijaus.
Ieškovė šiuo atžvilgiu remiasi Komisijos narės M. Fischer Boel kalba 2006 m. gegužės 11 d. Budapešte, kurioje ši pabrėžė, kad grūdų sektoriuje susiduriama su didele atsargų padidėjimo problema, kuri tik iš dalies atsirado dėl didelių derlių pastaraisiais dvejais metais, nes jos priežastis iš tiesų susijusi su vidaus rinkos sutrikusiu veikimu, tai yra su sunkumais eksportuojant atsargų perteklių iš regionų, kuriuose kaina yra mažesnė nei intervencinė kaina, į regionus, kuriuose kainos yra aukštesnės. Šiame susitikime Komisija išreiškė savo norą rasti ilgalaikį šios naujos problemos sprendimą.
Be to, ieškovė mano, kad jei iš tiesų siekiamas tikslas buvo pakeisti intervencijos sistemą, Komisija, sugriežtindama Reglamente Nr. 824/2000 numatytus kokybės kriterijus, viršijo savo vykdymo įgaliojimus ir pažeidė Tarybos kompetenciją, nes pastaroji turėjo pakeisti BRO reglamentą.
Ieškovė tvirtina, kad Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, nes, nustatydama tokį didelį kukurūzų natūrinį svorį, ji neatsižvelgė į tai, jog kukurūzai iš esmės naudojami gyvuliams šerti, nei į vidutinę Bendrijoje išaugintų grūdų kokybę, kaip tai nurodyta Reglamento Nr. 824/2000 1 konstatuojamojoje dalyje.
Ieškovė mano, kad kukurūzų naudojimas žmonių maistui ar gyvuliams šerti daro didelį poveikį kriterijų, kurie apibrėžia vidutinę grūdų kokybę, griežtumui, pavyzdžiui, kai kukurūzai skirti žmonėms vartoti, yra pateisinami aukštesni kokybės kriterijai.
Ieškovė tvirtina, kad Bendrijoje kukurūzai daugiausia yra skirti gyvuliams šerti ir kad iki reglamento įsigaliojimo natūrinio svorio kriterijus šiems grūdams nebuvo taikomas. Standartiniai Jungtinėse Valstijose ir Kanadoje nustatyti dydžiai yra pateisinami, nes skirtingai nei Europoje, šiaurės Amerikos kukurūzai yra skirti žmonėms vartoti. Komisijos nustatytas 71 kg/hl natūrinio svorio kriterijus remiantis šiais standartais atitinka aukštesnės kokybės kukurūzus, skirtus žmonėms vartoti, nors šiose šalyse kukurūzų, naudojamų kaip gyvulių pašaras, kokybė yra žemesnė nei skirtų žmonėms vartoti ir jų natūrinis svoris Kanadoje yra 64,8 kg/hl, o Jungtinėse Valstijose – 67,2 kg/hl.
Todėl ieškovė mano, kad Komisijos nustatytas 71 kg/hl natūrinis svoris yra nepagrįstas kukurūzų, kurie daugiausia yra skirti gyvuliams šerti, atžvilgiu, todėl jį reikia pritaikyti prie šiam tikslui naudojamų kukurūzų vidutinės kokybės, ir jis turi būti 64,8–67,2 kg/hl arba mažesnis.
Galiausiai ieškovė nurodo, kad kitoms grūdų rūšims Komisijos nustatyti natūriniai svoriai yra tokie patys kaip amerikietiški dydžiai.
Komisija ginčija tai, kad ji, prisidengdama kukurūzų kokybės kriterijų sugriežtinimu, siekė iš esmės pakeisti intervencijos sistemą. Ji mano, kad ieškovė nepateikė jokio įrodymo šiam argumentui, paremtam tik Komisijos narės M. Fischer Boel kalba 2006 m. gegužės mėn., pagrįsti. Komisija nurodo, kad nors šioje kalboje Komisijos narė iš tiesų paminėjo būtinybę rasti ilgalaikius naujos problemos, darančios poveikį intervencijos sistemai, sprendimus, ji turėjo omeny reglamento, iš dalies keičiančio BRO reglamente numatytą bendrą grūdų rinkų organizavimą, siekiant kukurūzams netaikyti intervencinės sistemos, pasiūlymą. Komisija šiuo atžvilgiu nurodo, kad 2006 m. gruodžio 15 d. ji šiuo klausimu priėmė reglamento pasiūlymą.
Komisija, pripažindama, kad ginčijamų nuostatų nustatymas yra susijęs su intervencinių atsargų padidėjimu išimtiniais 2004–2005 ir 2005–2006 prekybos metais, tvirtina, kad iš reglamento motyvų išplaukia, jog siekiamas tikslas yra užtikrinti esamų intervencinių grūdų atsargų gerą kokybę, leidžiančią juos išsaugoti ir užtikrinti vėlesnį panaudojimą. Ji ginčija, kad reglamentu tik siekiama standartizavimo, nes, intervencinėms agentūroms nesusidūrus su šių grūdų ilgalaikio sandėliavimo problema, nebuvo nustatytas joks sorgo natūrinio svorio kriterijus.
Komisija taip pat ginčija tai, kad ji, sugriežtindama kukurūzų kokybės kriterijus, padarė akivaizdžią vertinimo klaidą.
Komisijos tvirtinimu, tai, jog nebuvo nustatytas kukurūzų natūrinio svorio kriterijus, pateisino Reglamento Nr. 824/2000 1 konstatuojamosios dalies nuostatas, paremtas kokybės kriterijais, kuo labiau atitinkančiais Bendrijoje išauginamų grūdų „vidutinę kokybę“. Vis dėlto Komisija nusprendė, kad būtina, kaip ir kitų intervencijai tinkamų grūdų atvejais, pagerinti kukurūzų, pateiktų intervencijai, kokybę, siekiant išvengti labai greito atsargų pablogėjimo ir užtikrinti jų vėlesnę „pardavimui tinkamą“ kokybę. Todėl Komisija mano, kad esami pakeitimai buvo padaryti dėl reglamentu siekiamo tikslo ir kad jie nėra susiję su Reglamento Nr. 824/2000 1 konstatuojamąja dalimi.
Komisija teigia, kad 71 kg/hl natūrinio svorio pasirinkimas atitinka amerikietišką standartą ir leidžia didesnei europinės produkcijos daliai atitikti šį kriterijų, atsižvelgiant į klimatines sąlygas 2006–2007 prekybos metais.
Komisija pabrėžia, kad ieškovė neįrodė, jog amerikietiški aukštesnės kokybės kukurūzai yra skirti tik žmonėms vartoti. Ji nurodo, kad kukurūzų, skirtų žmonėms vartoti, rūšys labai specifinės ir jos nėra numatytos ginčijamose nuostatose (kukurūzai „flint“, cukriniai kukurūzai). Be to, padėtis Amerikoje ir Europoje yra skirtinga, nes Jungtinėse Valstijose sandėliuojama trumpą laiką ir kukurūzai dažniausiai yra iškart parduodami.
Pirmosios instancijos teismo vertinimas
Pirmiausia ieškovė tvirtina, kad iš esmės natūrinis svoris nėra kokybės kriterijus, bent jau kai kukurūzai, kaip Bendrijoje, daugiausia yra skirti gyvuliams šerti. Papildomai ji nurodo, kad bet kuriuo atveju ginčijamose nuostatose minimalus natūrinis svoris yra per didelis.
Remiantis ankstesniu iš pradžių Komisijos pateiktu aiškinimu, natūrinis svoris yra tinkamas kriterijus kukurūzams todėl, kad yra ryšys tarp vandens kiekio ir jų natūrinio svorio.
Šiuos argumentus iškart reikia atmesti. Pirma, ne tik šis pateisinimas neturi jokio pagrindimo reglamento tekste, bet ir Komisija taip pat aiškiai nurodė, kad kriterijų, susijusių su drėgmės lygiu bei skaldytų ir perkaitintų grūdų kiekiu, sugriežtinimu siekiama išvengti labai greito kukurūzų grūdų pablogėjimo, o natūrinio svorio kriterijus yra susijęs su kukurūzams būdinga kokybe. Antra, Komisija, nurodydama galimą netiesioginį natūrinio svorio poveikį drėgmės kiekiui, negali įrodyti natūrinio svorio kriterijaus tinkamumo, nes reglamente jau numatytas kriterijus, tiesiogiai ir aiškiai numatantis, koks yra maksimalus drėgmės kiekis, kad kukurūzai būtų laikomi tinkamais intervencijai.
Komisija tvirtina, kad natūrinis svoris turi poveikį grūdų kokybei ir kad nustatytas dydis yra tinkamas. Ji patikslina, kad nors trys anksčiau nustatyti kriterijai (drėgmės, skaldytų ir perkaitintų grūdų kiekio) leidžia išvengti labai greito pablogėjimo, natūrinio svorio kriterijus leidžia užtikrinti kukurūzams būdingą kokybę.
Reikia pažymėti, kad reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, jog intervencijai neturi būti priimami naudoti arba sandėliuoti netinkamos kokybės grūdai ir todėl reikia atsižvelgti į naują padėtį intervencijos srityje bei jos poveikį produktų kokybei. 3 konstatuojamojoje dalyje nurodyta:
„Todėl, siekiant sumažinti intervencinių produktų kokybės ir tolesnio panaudojimo galimybių blogėjimą, reikia sugriežtinti Reglamento <…> Nr. 824/2000 I priede nurodytus kokybės kriterijus. Todėl reikia sumažinti didžiausio drėgmės kiekio rodiklį bei procentinį skaldytų grūdų ir džiovinant perkaitintų grūdų kiekį. <…> Be to, siekiant nuoseklumo su kitiems grūdams taikoma intervencijos tvarka, reikia nustatyti naują kukurūzų minimalaus natūrinio svorio kriterijų.“
Taip pat, nors reikia konstatuoti, kad formaliai naujo kukurūzų natūrinio svorio kriterijus nustatytas toje pačioje konstatuojamojo dalyje tarp kitų priemonių, kuriomis siekiama 2 konstatuojamojoje dalyje numatyto bendro grūdų saugojimo tikslo, vis dėlto, kaip matyti iš 3 konstatuojamosios dalies formuluotės, šio kriterijaus nustatymas nėra aiškiai pateisintas būtinybe sumažinti intervencinių produktų kokybės ir tolesnio panaudojimo galimybių pablogėjimą – šiuo atžvilgiu nurodant tik kokybės kriterijų, kaip antai didžiausias drėgmės kiekis ir procentinis skaldytų grūdų ir džiovinant perkaitintų grūdų kiekis, sugriežtinimą, – tačiau jis turi specialų pagrindą, būtent būtinybę siekti nuoseklumo su kitiems grūdams taikoma intervencijos tvarka.
Taigi reikia konstatuoti, kad reglamentas aiškiai ir išsamiai nenurodo, jog nustatant kukurūzų natūrinio svorio kriterijų, be būtinybės užtikrinti nuoseklumą su kitiems grūdams taikoma intervencijos tvarka, siekiama sugriežtinti kukurūzų kokybės kriterijus.
Taigi reglamente nenurodoma, kad natūrinis svoris yra kukurūzų kokybės kriterijus ir juo labiau kodėl šis kriterijus gali būti laikomas tinkamu vertinti kukurūzų kokybę.
Iš to išplaukia, kad Komisijos paaiškinimai vykstant procesui, jog natūrinis svoris yra tinkamas kokybės kriterijus, nėra šio kriterijaus nustatymo priežastis, kaip matyti griežtai aiškinant šį reglamentą. Darydamas prielaidą, kad šie paaiškinimai, nors jie ir labai skiriasi nuo reglamente išdėstytų motyvų, gali būti laikomi papildomais ir neprieštaraujančiais šiems motyvams, Pirmosios instancijos teismas išnagrinės, ar Komisija nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos nustatydama, kad natūrinis svoris iš tiesų yra tinkamas kukurūzų kokybės kriterijus, o tai ieškovė ginčija.
Šiuo atžvilgiu savo kaltinimui pagrįsti ieškovė pateikė dvi studijas (ieškinio A.3c priedas ir A.10 priedas), kuriomis remiantis natūrinis kukurūzų svoris neturi poveikio produkto, skirto gyvuliams šerti ar žmonėms vartoti, maistinei vertei.
Atsakydama į šiuos tinkamai pagrįstus argumentus, Komisija tik dar kartą patvirtino, kad natūrinis svoris turi poveikį kukurūzo grūdų kokybei. Išskyrus vieną atsiliepimo į ieškinį pastraipą, ji nenurodė, kodėl šis kriterijus yra tinkamas kukurūzų kokybei vertinti, ir nepateikė nė vienos šį argumentą pagrindžiančios studijos ar dokumento. Taip pat ir posėdyje, nepaisant pakartotinių Pirmosios instancijos teismo klausimų, Komisija negalėjo pateikti tikslių paaiškinimų šiuo atžvilgiu.
Dėl vienintelės nuorodos, pateiktos atsiliepime į ieškinį (90 punktas), kuria siekiama paaiškinti, kodėl natūrinis svoris yra tinkamas kukurūzų kokybei įvertinti, reikia nurodyti, kad remiantis šia nuoroda, natūrinis svoris turi poveikį kukurūzų maistinei vertei.
Be to, kaip tvirtina ieškovė, reikia konstatuoti, kad šį teiginį aiškiai paneigia vienintelė šiuo atžvilgiu pačios Komisijos pateikta studija. Iš tiesų, remiantis aiškiomis atsiliepimo į ieškinį B.20 priede pateikto dokumento „Praktiniai patarimai – grūdų sandėliavimas ir saugojimas ūkyje – Bendrieji principai“ formuluotėmis, „nėra jokio ryšio tarp gyvulių pašaro ir žmonių maisto maistinės vertės ir natūrinio grūdų svorio“. Be to, šiame dokumente paaiškinama, kad anksčiau buvo būtina žinoti kukurūzų partijos natūrinį svorį, nes iki 20 amžiaus vidurio grūdus vis dar dažnai parduodant pagal tūrį, reikėjo išmatuoti jų natūrinį svorį, siekiant tiksliai sužinoti parduotą kiekį. Dabar, kadangi daugiausia naudojamos svarstyklės, natūrinis svoris nebeturi prasmės.
Posėdyje paklausta Pirmosios instancijos teismo dėl šio akivaizdaus prieštaravimo tarp jos teiginių ir juos pagrindžiančių dokumentų, Komisija tik nurodė, kad tame pačiame dokumente nurodyta, jog natūrinis svoris atspindi tam tikrą fizinę kokybę. Tačiau be to, kad ši nuoroda nėra susijusi su klausimu dėl ryšio tarp natūrinio svorio ir kukurūzų mitybinės vertės, atidžiai perskaičius šį dokumentą paaiškėja, kad nors natūrinis svoris buvo iš tiesų išsaugotas, bet tik „prekybiniuose sandoriuose dėl pašarinių grūdų“ ir tik tiek, kiek tai „atspindi tam tikrą grūdų fizinę kokybę“.
Komisija negalėjo paneigti nustatyto prieštaravimo, todėl jos argumentas, kad natūrinis svoris atspindi kukurūzų mitybinę vertę, ne tik nepagrįstas jokiu įrodymu, bet yra akivaizdi vertinimo klaida vienintelio įrodymo, kurį turi Pirmosios instancijos teismas šioje byloje, atžvilgiu.
Šiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad Pirmosios instancijos teismas negali vietoj bylos šalių pateikti įrodymų, jis tik gali konstatuoti, kad reglamente yra padaryta akivaizdi vertinimo klaida.
Komisijos posėdyje nurodyti argumentai, pagrįsti trimis prie ieškinio A.3b, A.3d ir A.11 priedų pridėtų dokumentų ištraukomis, negali paneigti šios išvados.
Dėl Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos dokumento „Grūdai nuėmus derlių – organizavimas ir technika“ („L’après-récolte des grains – organisation et techniques“, pateiktas ieškinio A.3b priede) pakanka konstatuoti, kad jame nenagrinėjamas kukurūzų natūrinio svorio klausimas.
Kalbant apie Minesotos universiteto studiją „Drėgnų, nesubrendusių ir šalčio pažeistų kukurūzų džiovinimas, tvarkymas ir sandėliavimas“ („Drying, Handling, and Storing Wet, Immature, and Frost-Damaged Corn“, pateikta ieškinio A.3d priede), nors, kaip nurodė Komisija, joje numatyta, kad prastos kokybės grūdai laikosi blogiau nei aukštesnės kokybės, nėra nustatyta jokio ryšio tarp grūdų kokybės ir natūrinio svorio, kurio net nėra paminėta.
Dėl Kanados grūdų komisijos dokumento, pateikto ieškinio A.11 priede, reikia nurodyti, kad kalbama apie popieriuje išspausdintą internetinį puslapį „Natūrinio svorio konversijos lentelė“, pateikiantį nuorodas į įvairių grūdų natūrinio svorio Anglosaksų ir Europos šalių matavimo vienetų konversijos interneto svetaines, kuris taip pat neturi jokios reikšmės šiai bylai.
Galiausiai, atsakydama į Pirmosios instancijos teismo klausimus, Komisija darė nuorodą į studiją, kuri, kaip ji pripažino, nebuvo pateikta bylos medžiagoje, bet buvo pridėta prie jos vėlesnių pastabų taikant laikinąsias apsaugos priemones. Kadangi šio dokumento nėra šio ieškinio bylos medžiagoje, Pirmosios instancijos teismas negali įvertinti jo reikšmės. Be to, reikia konstatuoti, kad Komisija nepateikė aiškaus prašymo šį dokumentą priskirti prie procesinių dokumentų. Netgi darant prielaidą, kad Komisijos atsakymas buvo toks prašymas, reikia priminti, kad pagal Procedūros reglamento 46 straipsnį faktiniai ir teisiniai argumentai bei įrodymai iš esmės turi būti pateikiami atsiliepime į ieškinį. Pagal šio reglamento 48 straipsnio 1 dalį dublike arba triplike bylos šalys gali papildomai pateikti įrodymų, nurodydamos priežastis, dėl kurių uždelsė juos pateikti, kitaip jie bus atmesti (1993 m. rugsėjo 28 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo
Nielsen ir Møller prieš ESK
,
T-84/92, Rink. p. II-949
, 39 punktas; 1994 m. liepos 14 d. Sprendimo
Herlitz prieš Komisiją
,
T-66/92, Rink. p. II-531
, 41 punktas ir 2001 m. kovo 6 d. Sprendimo
Campoli prieš Komisiją
,
T-100/00, Rink. VT p. I-A-71 ir II-347
, 19 punktas). Be to, reikia pabrėžti, kad natūrinio svorio, kaip kukurūzų kokybės kriterijaus, tinkamumas yra pagrindinis klausimas, kurį kėlė ieškovė pateikdama ieškinį ir kurį iškėlė ieškovė bei kitos valstybės narės rengiant reglamento projektą. Kadangi nėra nurodyta priežasčių, dėl kurių uždelsta pateikti įrodymus, jie bet kuriuo atveju yra nepriimtini.
Iš to, kas pasakyta, išplaukia, kad reglamento nuostatos, susijusios su kukurūzų natūrinio svorio kriterijumi, turi būti panaikintos pagal ieškovės reikalavimus.
Reikia pastebėti, kad 2006 m. gruodžio 15 d. Reglamento pasiūlyme nuo 2007–2008 prekybos metų netaikyti kukurūzams intervencinės sistemos tarp reglamente sugriežtintų kokybės kriterijų nurodomi tik drėgmės kiekio bei skaldytų ir perkaitintų grūdų kriterijai, netgi nepaminint natūrinio svorio kriterijaus.
Šiomis aplinkybėmis nereikia nagrinėti, ar visi ieškovės pateikti įrodymai gali patvirtinti Komisijos piktnaudžiavimą įgaliojimais, nei kitų pagrindų, pagrįstų pareigos motyvuoti ir Grūdų vadybos komiteto procedūros reglamento pažeidimu.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento 87 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jeigu laimėjusi šalis to prašė. Kadangi Komisija pralaimėjo bylą, ji turi padengti ieškovės bylinėjimosi išlaidas pagal šios pateiktus reikalavimus, įskaitant tas, kurios buvo patirtos procedūroje dėl laikinųjų apsaugos priemonių.

Remdamasis šiais motyvais,
PIRMOSIOS INSTANCIJOS TEISMAS (trečioji išplėstinė kolegija)
nusprendžia:

1.
Panaikinti šias 2006 m. spalio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1572/2006, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 824/2000, nustatantį intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti, su kukurūzų natūrinio svorio kriterijumi susijusias nuostatas:
—
1 straipsnio 1 punkto žodžius „o kukurūzų atveju naudojami ir tradiciškai taikomi metodai“,
—
1 straipsnio 3 punkto b papunkčio žodžius „73 kg/hl kukurūzams“,
—
priedo 1 punkto eilutėje „E. Mažiausia specifinė masė (kg/hl)“ nustatytą vertę „71“, susijusią su kukurūzais,
—
priedo III lentelės 2 punkte intervencinės kainos kukurūzams sumažinimo vertes.

2.
Komisija padengia savo ir ieškovės patirtas bylinėjimosi išlaidas, įskaitant tas, kurios susijusios su laikinųjų apsaugos priemonių taikymo procedūra.

Jaeger
Tiili
Azizi
Cremona
Czúcz
Paskelbta 2007 m. lapkričio 15 d. viešame posėdyje Liuksemburge.
Kancleris
E. Coulon
Pirmininkas
M. Jaeger
(
*1
)	Proceso kalba: vengrų.