CELEX: 62006CJ0444
Nesplnění povinnosti státem
Směrnice 89/665/EHS
Veřejné zakázky na dodávky a stavební práce
Přezkumné řízení v oblasti zadávání veřejných zakázek

Svou žalobou se Komise Evropských společenství domáhá, aby Soudní dvůr určil, že Španělské království tím, že nestanovilo povinnou lhůtu, v níž má zadavatel oznámit rozhodnutí o zadání zakázky všem uchazečům o zakázku, dále tím, že nestanovilo povinnou čekací lhůtu mezi rozhodnutím o zadání zakázky a uzavřením smlouvy, a tím, že umožnilo, aby zrušená zakázka měla nadále právní účinky, nesplnilo povinnosti, které pro něj vyplývají z čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (
Úř. věst. L 395, s. 33
; Zvl. vyd. 06/01, s. 246) ve znění směrnice Rady 92/50/EHS ze dne 18. června 1992 (
Úř. věst. L 209, s. 1
; Zvl. vyd. 06/01, s. 322, dále jen „směrnice o přezkumném řízení“).
Právní rámec
Právní úprava Společenství
Znění článku 1 směrnice o přezkumném řízení je následující:
„1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že pokud jde o postupy při zadávání zakázek, na které se vztahuje směrnice 71/305/EHS, 77/62/EHS a 92/50/EHS, rozhodnutí zadavatelů mohou být účinně přezkoumána, a to zejména co nejdříve v souladu s podmínkami stanovenými v dalších článcích, zejména v čl. 2 odst. 7, pokud taková rozhodnutí porušila právní předpisy Společenství upravující zadávání veřejných zakázek nebo vnitrostátní předpisy, které je provádějí.
[…]
3.   Členské státy zajistí, aby přezkumné řízení bylo dostupné podle podrobných pravidel, která mohou stanovit členské státy, každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité veřejné zakázky na dodávky nebo stavební práce a které v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla škoda nebo jí hrozí. Členské státy mohou zejména požadovat, aby osoba usilující o přezkum nejprve oznámila zadavateli domnělé protiprávní jednání a svůj záměr podat návrh na přezkum.“
Podle čl. 2 odst. 1 uvedené směrnice:
„Členské státy zajistí, aby opatření přijímaná v souvislosti s přezkumným řízením uvedeným v článku 1 zahrnovala následující ustanovení týkající se pravomoci:
a)
přijímat co nejrychleji prostřednictvím předběžných postupů předběžná opatření s cílem napravit domnělé protiprávní jednání nebo zabránit dalšímu poškozování příslušných zájmů, včetně opatření vedoucích k pozastavení nebo zajištění pozastavení postupů vedoucích k zadání dané veřejné zakázky nebo výkonu rozhodnutí učiněného zadavatelem;
b)
zrušit protiprávní rozhodnutí nebo zajistit jeho zrušení, včetně odstranění diskriminačních technických, hospodářských nebo finančních specifikací ve výzvě k účasti v soutěži, v zadávací dokumentaci nebo v jakýchkoliv dalších dokumentech souvisejících s postupem při zadávání veřejných zakázek;
c)
přiznat náhradu škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.“
Článek 2 odst. 6 směrnice o přezkumném řízení stanoví:
„Účinky výkonu pravomocí uvedených v odstavci 1 na uzavření smlouvy po udělení zakázky se řídí vnitrostátními právními předpisy.
S výjimkou případu, kdy je třeba rozhodnutí před přiznáním náhrady škody zrušit, může členský stát dále stanovit, že poté, co byla uzavřena smlouva po udělení zakázky, je pravomoc orgánů příslušných k přezkumu omezena na přiznání náhrady škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.“
Vnitrostátní právní úprava
Zákon o veřejných zakázkách
Článek 41 odst. 1 zákona o veřejných zakázkách (Ley de Contratos de las Administraciones Públicas), ve znění schváleném královským legislativním nařízením 2/2000 (Real Decreto Legislativo 2/2000) ze dne 16. června 2000 (BOE č. 148, ze dne 21. června 2000, s. 21775), ve znění zákona 62/2003 o daňových, správních a sociálních opatřeních (ley 62/2003 de medidas fiscales, administrativas y del orden social) ze dne 30. prosince 2003 (BOE č. 313, ze dne 31. prosince 2003, s. 46874, dále jen „zákon o veřejných zakázkách“), stanoví, že úspěšný uchazeč musí prokázat složení konečné jistoty ve lhůtě patnácti dní od oznámení, že mu byla zakázka zadána.
Podle článku 53 zákona o veřejných zakázkách:
„Smlouvy vznikají zadáním, které provede příslušný zadavatel, a to bez ohledu na použitý postup nebo formu zadání.“
Článek 54 uvedeného zákona stanoví:
„1.   Veřejnoprávní smlouvy jsou dokončeny správním dokumentem ve lhůtě třiceti dnů ode dne následujícího po oznámení zadání zakázky. […]
2.   Kromě výjimek stanovených tímto zákonem je poskytnutí jistot podnikem, které stanoví tento zákon za účelem ochrany veřejných zájmů, nezbytnou podmínkou dokončení.
3.   Pokud z důvodů, za něž odpovídá dodavatel, nemohla být smlouva dokončena ve stanovené lhůtě, může se správní orgán rozhodnout od ní odstoupit s výhradou slyšení dotčené osoby, a pokud dodavatel podá námitky, s výhradou zprávy Státní rady nebo rovnocenného poradního orgánu dotčené samosprávné oblasti. V tomto případě musí být zabavena předběžná jistota a nahrazena způsobená škoda.
Odpovídá-li za nedokončení smlouvy správní orgán, obdrží dodavatel náhradu škody za zpoždění bez ohledu na skutečnost, zda může požadovat zrušení zakázky podle čl. 111 písm. d).
4.   Smlouva nemůže být provedena, dokud není dokončena, s výjimkou případů uvedených v článcích 71 a 72.“
Podle článku 60a zákona o veřejných zakázkách mohou zájemci o účast na nabídkovém řízení a v každém případě uchazeči podat návrh na přijetí předběžných opatření, aby bylo napraveno porušení platného práva nebo zamezeno další poškozování dotčených zájmů, a to zejména na přijetí opatření, která umožní přerušit nabídkové řízení.
Podle čl. 65 odst. 1 zákona o veřejných zakázkách správní prohlášení, že přípravné akty týkající se smlouvy nebo zadání zakázky jsou neplatné, jakmile je toto prohlášení konečné, vede každopádně k neplatnosti samotné smlouvy, která tím vstupuje do fáze zrušení.
Podle odstavce 3 tohoto článku, pokud správní prohlášení o neplatnosti smlouvy naruší vážně veřejnou službu, může být stanoveno zachování účinků smlouvy za stejných podmínek, dokud nejsou přijata naléhavá opatření k zamezení vzniku jakékoliv škody.
Z článku 93 odst. 1 zákona o veřejných zakázkách vyplývá, že po zadání veřejné zakázky zadavatelem je bez ohledu na sledovaný postup uvedené zadání oznámeno účastníkům nabídkového řízení a po dokončení smlouvy je sděleno příslušné entitě, která spravuje veřejný rejstřík zakázek uvedený v článku 118 tohoto zákona, za účely stanovenými v článku 58 tohoto zákona.
Podle čl. 93 odst. 5 zadavatel sdělí všem neúspěšným zájemcům nebo uchazečům, kteří podali žádost, do 15 dnů ode dne, kdy od nich tuto žádost obdržel, důvody zamítnutí jejich žádosti nebo nabídky, jakož i prvky nabídky úspěšného uchazeče, které byly rozhodující pro zadání zakázky tomuto uchazeči.
Článek 83 odst. 4 prováděcího nařízení zákona o veřejných zakázkách (Reglamento general de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas), ve znění schváleném královským nařízením 1098/2001 (Real Decreto 1098/2001) ze dne 12. října 2001 (BOE č. 257, ze dne 26. října 2001, s. 39252), stanoví, že výsledek hodnocení předložených nabídek se oznámí spolu s uvedením úspěšných nabídek, odmítnutých nabídek, jakož i důvodů odmítnutí.
Zákon 30/1992
Zákon 30/1992 o právním režimu orgánů veřejné správy a obecném správním řízení (Ley 30/1992 de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo común) ze dne 26. listopadu 1992 (BOE č. 285, ze dne 27. listopadu 1992, s. 40300), ve znění zákona 4/1999 ze dne 13. ledna 1999 (dále jen „zákon o obecném správním řízení“), v článku 58 stanoví:
„1.   Dotčeným osobám musí být v souladu s pravidly stanovenými v následujícím článku oznámeny rozhodnutí a správní akty dotýkající se jejich práv a zájmů.
2.   Všechna oznámení musí být provedena do deseti dnů od přijetí aktu. Musí obsahovat celý text rozhodnutí a musí uvést, jestli je konečným správním rozhodnutím, či nikoli. Musí upřesnit možnosti opravných prostředků a orgán, u kterého musí být podány, jakož i lhůty, ve kterých musí být podány, aniž je dotčena skutečnost, že dotčené osoby mohou podat případně jakýkoli jiný opravný prostředek, který považují za nezbytný.“
Podle čl. 107 odst. 1 uvedeného zákona rozhodnutí a přípravné akty, které obsahují přímo nebo nepřímo rozhodnutí ve věci, které znemožňují pokračování řízení nebo obhajobu nebo nevratně poškozují nároky nebo oprávněné zájmy, mohou být předmětem opravného prostředku.
Článek 111 stejného zákona stanoví předběžná opatření, která mohou být vyžadována v rámci správních opravných prostředků, a to zejména odklad výkonu napadených aktů.
Skutečnosti předcházející sporu a postup před zahájením soudního řízení
Dopisem ze dne 30. listopadu 2001 vyzvala Komise Španělské království, aby podalo své vyjádření ke slučitelnosti zákona o veřejných zakázkách se směrnicí o přezkumném řízení s ohledem na důsledky rozsudku Soudního dvora dne 28. října 1999, Alcatel Austria a další (
C-81/98, Recueil, s. I-7671
).
Komise majíc za to, že vyjádření předložená Španělským královstvím v odpovědi na uvedený dopis ze dne 27. února 2002 nebyla uspokojivá, zaslala mu dne 16. října 2002 výzvu dopisem. Po přezkoumání vyjádření předložených v odpovědi na uvedenou výzvu dopisem vydala Komise dne 7. července 2004 odůvodněné stanovisko, kterým vyzvala tento členský stát k přijetí opatření nezbytných k tomu, aby vyhověl tomuto stanovisku ve lhůtě dvou měsíců od jeho oznámení.
Konstatujíc, že nedošlo ke změně sporných právních předpisů po uplynutí této lhůty, rozhodla se Komise podat projednávanou žalobu.
K žalobě
Komise uvádí, že španělské právní předpisy porušují čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) směrnice o přezkumném řízení a uplatňuje tři žalobní důvody, z nichž první dva je třeba přezkoumat společně.
K prvnímu a druhému žalobnímu důvodu
Těmito žalobními důvody Komise uplatňuje, že dotčené vnitrostátní právní předpisy nejsou v souladu se směrnicí o přezkumném řízení, jelikož spojení některých ustanovení těchto právních předpisů brání neúspěšným uchazečům, aby podali účinný opravný prostředek proti rozhodnutí o zadání zakázky před samotným uzavřením smlouvy, která z něj vyplývá.
Argumentace účastníků řízení
Podle Komise došlo k vytýkanému nesplnění povinnosti, a to bez ohledu na rozsah pojmu „dokončení smlouvy“, který stanoví španělské právní předpisy, tj. bez ohledu na to, zda dokončení smlouvy odpovídá samotnému uzavření smlouvy, nebo zda představuje pouze správní formalitu, přičemž k uvedenému uzavření tak dochází současně se zadáním zakázky.
V prvním případě, kdy dokončení smlouvy, tedy podle Komise okamžik, kdy smlouva splňuje všechny právní podmínky a kdy může být zahájeno její plnění, odpovídá uzavření smlouvy ve smyslu směrnice o přezkumném řízení, Komise uvádí, že povinnosti uložené uvedenou směrnicí nejsou splněny v rozsahu, v němž uchazeči, kteří nebyli vybráni, nemají nezbytné záruky pro napadení protiprávního rozhodnutí o zadání zakázky před dokončením smlouvy, která je důsledkem tohoto rozhodnutí.
Podle Komise v případě neexistence povinnosti oznámit rozhodnutí o zadání zakázky všem zájemcům ve stejný okamžik a v případě neexistence čekací doby, během které nemůže být smlouva dokončena, čímž se tedy znemožňuje neúspěšným uchazečům disponovat přiměřenou lhůtou pro podání vhodných opravných prostředků před uzavřením smlouvy, nedodržují španělské právní předpisy požadavky směrnice o přezkumném řízení.
Ve druhém případě, kdy se uzavření smlouvy uskuteční ve stejném okamžiku jako zadání zakázky, přičemž dokončení je tedy pouze správní formalitou, má Komise za to, že právní problém zjištěný při analýze prvního případu je ve skutečnosti vážnější, jelikož neexistuje akt zadání dotčené zakázky, proti kterému lze podat opravný prostředek nezávisle na aktu uzavření smlouvy týkající se této zakázky.
Jelikož proti aktu zadání zakázky nelze podat opravný prostředek ve fázi předcházející uzavření smlouvy, kdy by případné porušení použitelného práva mohlo být ještě napraveno nebo kdy by se uchazeč, který podal opravný prostředek, stále mohl stát úspěšným uchazečem, španělské právní předpisy neumožňují zajistit úplnou právní ochranu před uzavřením smlouvy, a to v rozporu s požadavky s čl. 2 odst. 1 směrnice o přezkumném řízení.
Španělské království upřesňuje úvodem rozsah, který je třeba přiznat aktu zadání zakázky a dokončení smlouvy, která je jeho důsledkem.
Tento členský stát uvádí, že akt zadání zakázky vede sám o sobě k uzavření smlouvy týkající se této zakázky, přičemž tato smlouva se považuje za existující od přijetí tohoto aktu. Uvedený akt podléhá formální povinnosti oznámení, jehož provedení je nezbytné pro to, aby smlouva byla vůči dotčeným osobám účinná.
Upřesňuje, že dokončení smlouvy, které je pouze správní formalitou, má ve srovnání s aktem zadání zakázky pouze druhotnou povahu. Toto dokončení je však nezbytnou podmínkou pro provedení dotčené zakázky.
Podle Španělského království musí být soulad zákona o veřejných zakázkách se směrnicí o přezkumném řízení posouzen s ohledem na opravné prostředky, které lze podat jednak před aktem zadání zakázky, a jednak proti tomuto samotnému aktu zadání zakázky. To ostatně vyplývá z výše uvedeného rozsudku Alcatel Austria a další, který rozlišuje mezi fází, která předchází uzavření smlouvy, a to fází před zadáním zakázky, na kterou se použije čl. 2 odst. 1 uvedené směrnice, a fází, která následuje po uvedeném uzavření smlouvy, tedy fází po aktu zadání zakázky, na kterou se použije čl. 2 odst. 6 druhý pododstavec stejného předpisu.
Španělské právo je přitom v souladu s tímto rozlišením. Co se zaprvé týče opatření, která předcházejí zadání zakázky, Španělské království uvádí, že některé opravné prostředky jsou možné. Co se zadruhé týče tohoto samotného zadání zakázky, upřesňuje, že správní rozhodnutí, z něhož toto zadání zakázky vychází, je oznámeno všem účastníkům nabídkového řízení do deseti dnů po jeho přijetí a že toto rozhodnutí, jako každý správní akt, může být předmětem opravného prostředku podle zákona o obecných správních opravných prostředcích. Krom toho tento členský stát dodává, že jako předběžné opatření lze vyhlásit pozastavení výkonu napadeného aktu.
Španělské království konečně uvádí, že konečné uzavření aktu, tedy smlouvy, nevylučuje možnost podat žalobu na zrušení samotného aktu.
Závěry Soudního dvora
Úvodem je třeba uvést, že tato žaloba musí být přezkoumána s ohledem na právní argumenty, které předložilo Španělské království a které Komise nezpochybnila. Tyto argumenty jsou založeny v zásadě na právních výkladech vyplývajících z judikatury vnitrostátních soudů, pokud jde o účinky související s aktem zadání zakázky a dokončením smlouvy, jelikož tyto právní pojmy spadají do vnitrostátního práva.
Argumenty předložené Komisí na podporu prvního a druhého žalobního důvodu tedy musí být přezkoumány s ohledem na zjištění, že v právu dotčeného členského státu jednak vede akt zadání zakázky sám o sobě ke vzniku smlouvy, která se týká tohoto zadání zakázky, a pouze tento akt tedy určuje práva a povinnosti smluvních stran, a jednak, že dokončení smlouvy představuje formalitu, která je podmínkou pouze pro provedení zakázky, aniž by mohla smlouvu změnit nebo vyvolat nové účinky.
Z prvního a druhého bodu odůvodnění směrnice o přezkumném řízení vyplývá, že jejím cílem je jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství posílit stávající mechanismy způsobem umožňujícím zajistit účinné uplatňování směrnic Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek, zejména ve stadiu, kdy může být protiprávní jednání ještě napraveno.
V tomto ohledu čl. 1 odst. 1 směrnice o přezkumném řízení ukládá členským státům povinnost zavést opravné prostředky, a to co nejdříve, proti rozhodnutím zadavatelů, která porušila právní předpisy Společenství upravující zadávání veřejných zakázek nebo vnitrostátní předpisy, které je provádějí.
Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) ve spojení s čl. 2 odst. 6 druhým pododstavcem uvedené směrnice musí být vykládána v tom smyslu, že členské státy jsou povinny, pokud jde o rozhodnutí zadavatele, které předchází uzavření smlouvy a kterým tento zadavatel vybral uchazeče, který se zúčastnil nabídkového řízení a se kterým uzavře smlouvu, stanovit v každém případě přezkumné řízení, které umožní navrhovateli dosáhnout zrušení tohoto rozhodnutí, pokud jsou splněny příslušné podmínky, a to bez ohledu na možnost získat náhradu škody po uzavření smlouvy (viz výše uvedený rozsudek Alcatel Austria a další, bod 43).
Krom toho úplná právní ochrana, která musí být takto zaručena před uzavřením smlouvy podle čl. 2 odst. 1 směrnice o přezkumném řízení, předpokládá zejména povinnost informovat před uzavřením smlouvy uchazeče o rozhodnutí o zadání zakázky, aby měli skutečnou možnost podat opravný prostředek.
Tatáž ochrana vyžaduje, aby byla stanovena možnost pro neúspěšného uchazeče zahájit včas přezkum otázky platnosti rozhodnutí o zadání zakázky. S ohledem na požadavky užitečného účinku směrnice o přezkumném řízení z toho vyplývá, že mezi okamžikem, kdy je rozhodnutí o zadání zakázky oznámeno neúspěšným uchazečům, a uzavřením smlouvy musí existovat přiměřená doba, aby jim bylo umožněno zejména podat návrh na předběžná opatření do doby uvedeného uzavření smlouvy.
V projednávaném případě je třeba zaprvé uvést, že není zpochybňováno, že španělské právní předpisy umožňují opravné prostředky proti aktům zadavatelů, které předcházejí zadání veřejné zakázky. Krom toho v souladu s ustanovením čl. 107 odst. 1 zákona o obecném správním řízení, mají dotčené osoby možnost podat opravný prostředek proti procesním aktům, pokud obsahují přímo nebo nepřímo rozhodnutí ve věci, které znemožňují pokračování řízení nebo obhajobu nebo nevratně narušují nároky nebo oprávněné zájmy. V rámci těchto opravných prostředků mohou být přijata předběžná opatření, zejména pozastavení výkonu napadených aktů.
Zadruhé, akt o zadání zakázky se oznámí všem uchazečům v souladu s ustanoveními čl. 58 odst. 1 a 2 zákona o obecném správním řízení a čl. 93 odst. 1 zákona o veřejných zakázkách. Toto oznámení musí být provedeno podle pravidel obecného práva, která se použijí na správní akty, a to do deseti dnů po přijetí tohoto aktu o zadání zakázky a s upřesněním možností opravného prostředku.
V rozsahu, v němž akt o zadání zakázky vede
de iure
k uzavření smlouvy, z toho nicméně vyplývá, že rozhodnutí zadavatele, kterým mezi uchazeči vybral úspěšného uchazeče, nemůže být předmětem zvláštního opravného prostředku, který předchází samotnému uzavření smlouvy.
Zatřetí je třeba zdůraznit, že dokončení smlouvy může být provedeno současně s dotčeným zadáním zakázky nebo následovat krátce po něm. Uvedené dokončení, jak uznalo ostatně Španělské království, totiž nepodléhá žádné minimální době a může být provedeno, jakmile úspěšný uchazeč prokázal poskytnutí konečné jistoty, jelikož právní předpisy pouze vyžadují, aby uvedené poskytnutí nastalo nejpozději během patnácti dnů po oznámení zadání. Provedení uvedené smlouvy tedy může být zahájeno před tím, než bylo uvedené zadání zakázky předmětem všech vyžadovaných oznámení.
Z toho vyplývá, že v určitých případech nelze proti aktu zadání zakázky podat opravný prostředek před samotným plněním smlouvy, ačkoli cílem směrnice o přezkumném řízení je zajistit účinný a co nejrychlejší přezkum protiprávních rozhodnutí učiněných zadavateli (viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 12. prosince 2002, Universale-Bau a další,
C-470/99, Recueil, s. I-11617
, bod 74).
Začtvrté, možnost podat žalobu na zrušení samotné smlouvy nemůže kompenzovat skutečnost, že není možné jednat proti samotnému aktu zadání dotčené zakázky před tím, než je smlouva uzavřena.
V důsledku toho dotčené právní předpisy neumožňují všem neúspěšným uchazečům podat v souladu s požadavky směrnice o přezkumném řízení opravný prostředek proti rozhodnutí o zadání veřejné zakázky před samotným uzavřením smlouvy, která z něj vyplývá.
První dva žalobní důvody jsou tedy opodstatněné.
Ke třetímu žalobnímu důvodu
Argumentace účastníků řízení
Podle Komise vyplývá porušení směrnice o přezkumném řízení z výjimky týkající se ochrany veřejných služeb stanovené v čl. 65 odst. 3 zákona o veřejných zakázkách, podle které, pokud správní prohlášení o neplatnosti smlouvy vážně naruší veřejnou služby, může být stanoveno zachování účinků smlouvy za stejných podmínek, dokud nejsou přijata naléhavá opatření za účelem zamezení vzniku škody.
Komise má za to, že tato ustanovení svěřují zadavateli velmi širokou posuzovací pravomoc, pokud jde o výkon správního rozhodnutí, které zrušuje zadání zakázky, a tedy smlouvy, která z něj vyplývá.
Domnívá se rovněž, že dotčené ustanovení může, v nikoli nezanedbatelném počtu případů, způsobit neúčinnost opravných prostředků neúspěšných uchazečů, které vedou ke zrušení protiprávních rozhodnutí zadavatelů, což by bylo v rozporu s povinností členských států zajistit, aby přezkumná řízení stanovená podle článku 1 směrnice o přezkumném řízení umožňovala zrušit nebo nechat zrušit protiprávní rozhodnutí přijatá uvedenými orgány. Užitečný účinek této směrnice by tedy byl narušen v rozsahu, v němž by neplatnost nebo zrušení těchto rozhodnutí bylo zbaveno jakékoli účinnosti.
Španělské království uvádí, že zpochybňovaná ustanovení upravují pouze výjimečné pokračování smluv, které jsou předmětem prohlášení o neplatnosti, z důvodů veřejného zájmu, a to za soudní kontroly.
Podle tohoto členského státu Komise neprokázala, že pokračování takto zrušených smluv představuje běžnou situaci v rámci použití dotčených právních předpisů.
Závěry Soudního dvora
V projednávaném případě je nesporné, že zachování účinků smlouvy, která je předmětem správního prohlášení o neplatnosti tak, jak to stanoví napadené vnitrostátní právní předpisy, může nastat pouze v případě vážného narušení veřejné služby.
Jak tedy vyplývá ze znění čl. 65 odst. 3 zákona o veřejných zakázkách, takové zachování má platit pouze výjimečně, a to do přijetí naléhavých opatření. Toto zachování podléhá krom toho soudnímu přezkumu, jak uvádí Španělské království a aniž by to Komise zpochybňovala.
Jeví se, že účelem uvedeného ustanovení tedy není bránit výkonu prohlášení o neplatnosti určité smlouvy, ale zamezit, pokud je dotčen obecný zájem, nepřiměřeným a případně škodlivým důsledkům okamžitého výkonu uvedeného prohlášení, dokud nejsou přijata naléhavá opatření za účelem zabezpečení kontinuity veřejné služby.
Za těchto podmínek Komise neprokázala, že napadené právní předpisy odporují požadavkům směrnice o přezkumném řízení.
V důsledku toho je třeba třetí žalobní důvod zamítnout jako neopodstatněný.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je třeba konstatovat, že Španělské království tím, že nestanovilo povinnou lhůtu, v níž má zadavatel oznámit rozhodnutí o zadání zakázky všem uchazečům o zakázku, a tím, že nestanovilo povinnou čekací lhůtu mezi rozhodnutím o zadání zakázky a uzavřením smlouvy, nesplnilo povinnosti, které pro něj vyplývají z čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) směrnice o přezkumném řízení.
K nákladům řízení
Podle čl. 69 odst. 2 jednacího řádu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Podle čl. 69 odst. 3 téhož jednacího řádu může Soudní dvůr rozdělit náklady nebo rozhodnout, že každý z účastníků řízení ponese vlastní náklady, pokud každý účastník měl ve věci částečně úspěch i neúspěch nebo pokud jsou k tomu dány výjimečné důvody.
V tomto řízení je třeba přihlédnout ke skutečnosti, že žalobě nebylo vyhověno v plném rozsahu nesplnění povinnosti, jak uplatňovala Komise.
Je tedy důvodné uložit Španělskému království náhradu dvou třetin veškerých nákladů řízení. Komisi se ukládá náhrada jedné třetiny nákladů řízení.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (druhý senát) rozhodl takto:

1)
Španělské království tím, že nestanovilo povinnou lhůtu, v níž má zadavatel oznámit rozhodnutí o zadání zakázky všem uchazečům o zakázku, a tím, že nestanovilo povinnou čekací lhůtu mezi rozhodnutím o zadání zakázky a uzavřením smlouvy, nesplnilo povinnosti, které pro něj vyplývají z čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce, ve znění směrnice Rady 92/50/EHS ze dne 18. června 1992.

2)
Ve zbývající části se žaloba zamítá.

3)
Španělskému království se ukládá náhrada dvou třetin veškerých nákladů řízení. Komisi Evropských společenství se ukládá náhrada jedné třetiny nákladů řízení.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: španělština.