CELEX: 62005CJ0034
Schémy poskytovania pomoci v Spoločenstve
Nariadenie (EHS) č. 3887/92
Odvetvie hovädzieho a teľacieho mäsa
Nariadenie (ES) č. 1254/1999
Krmovinárska plocha spôsobilá na chov
Pojem
Osobitná prémia
Podmienky poskytnutia
Dočasne zaplavená parcela počas relevantného obdobia

1       Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája
1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (Ú. v. ES L 160, s. 21; Mim. vyd. 03/025, s. 339) a článku 2
ods. 1 písm. c) nariadenia Komisie (EHS) č. 3887/92 z 23. decembra 1992 stanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania integrovaného
systému riadenia a kontroly pre určité programy pomoci Spoločenstva [
neoficiálny preklad
] (Ú. v. ES L 391, s. 36).
2       Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi poľnohospodárskym podnikom Maatschap J. en G. P. en A. C. Schouten (ďalej len „Schouten“)
a Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (ministerstvo pre poľnohospodárstvo, prírodu a kvalitu potravín, ďalej
len „ministerstvo“) vo veci zamietnutia zo strany ministerstva poskytnutia osobitnej prémie za chov hovädzieho dobytka samčieho
pohlavia, o ktorú požiadal poľnohospodársky podnik.

Právny rámec
3       Nariadenie č. 1254/1999 zavádza celkový režim priamych platieb producentom hovädzieho a teľacieho mäsa. Jedna z týchto priamych
platieb pozostáva z osobitnej prémie za chov hovädzieho dobytka samčieho pohlavia.
4       V tejto súvislosti článok 4 tohto nariadenia stanovuje:
„1.      Producent, ktorý na svojom hospodárstve chová dobytok samčieho pohlavia, môže po predložení žiadosti získať nárok na osobitnú
prémiu. Poskytuje sa vo forme ročnej prémie za kalendárny rok a jedno hospodárstvo do výšky limitov hraničných počtov za región,
najviac za 90 zvierat za každú z vekových skupín, na ktoré sa odvoláva odsek 2.
2.      …
3.      Nárok na osobitnú prémiu vzniká, ak:
a)      zviera, na ktoré sa žiadosť vzťahuje, producent chová na výkrm po dobu, ktorej dĺžka sa určí;
…“
5       Článok 12 ods. 1 a 2 pododdielu 5 s názvom „Zaťaženie pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami“ nariadenia č. 1254/1999
stanovuje:
„1.      Celkový počet zvierat, za ktoré vzniká nárok na osobitnú prémiu a prémiu za dojčiace kravy, sa obmedzuje tým, že za jeden
kalendárny rok sa na jeden hektár hospodárstva pripúšťa zaťaženosť dvoma veľkými dobytčími jednotkami (VDJ). Táto zaťaženosť
dobytčími jednotkami sa vyjadruje vo VDJ na jednotku krmovinovej plochy hospodárstva vyčlenenej pre zvieratá, ktoré sa na
nej uživia. Avšak princíp zaťaženosti dobytčími jednotkami sa voči producentom nebude uplatňovať, ak počet zvierat, ktoré
sa chovajú na jeho hospodárstve a ktoré sa berú do úvahy pri určovaní zaťaženosti pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami,
neprevyšuje počet 15 VDJ.
2.      Pri určovaní zaťaženia pôdy hospodárstva dobytčími jednotkami sa berie do úvahy:
a)      hovädzí dobytok samčieho pohlavia, dojčiace kravy a jalovice, ovce a/alebo kozy, na ktoré boli predložené žiadosti o poskytnutie
prémie, ako aj dojnice, ktoré sú potrebné na vyprodukovanie celkového referenčného množstva mlieka, ktoré bolo producentovi
vymedzené. Počet zvierat sa na VDJ prepočítava na základe konverznej tabuľky uvedenej v prílohe III;
b)      krmovinárska plocha, ktorá je plochou hospodárstva, na ktorej možno počas celého kalendárneho roka chovať hovädzí dobytok,
ovce a/alebo kozy. Krmovinárska plocha nezahŕňa:
–       budovy, lesy, rybníky, poľné cesty,
–       plochy, ktoré sa využívajú na pestovanie iných plodín, za ktoré vzniká v rámci spoločenstva nárok na podporu, alebo trvalých
plodín alebo záhradných plodín, s výnimkou trvalých pasienkov, za ktoré sa vyplácajú prémie podľa výmery v zmysle článku 17
tohto nariadenia a článku 19 nariadenia (ES) č. 1255/1999,
–       plochy, za ktoré vzniká nárok na podporu ustanovenú pre producentov určitých poľných plodín a ktoré sa v rámci systému podpory
využívajú na produkciu sušeného krmiva alebo ktoré spadajú pod systém plôch ležiacich úhorom v rámci jednotlivých štátov alebo
spoločenstva.
Krmovinárske plochy zahŕňajú spoločne využívané plochy a plochy, na ktorých sa pestujú zmiešané plodiny.“
6       V tejto súvislosti odôvodnenie č. 13 nariadenia č. 1254/1999 stanovuje:
„... vzhľadom na tendenciu smerujúcu k intenzifikácii produkcie hovädzieho a teľacieho mäsa by sa výška prémií za chov hovädzieho
dobytka mala obmedzovať v závislosti od krmovinovej kapacity príslušného hospodárstva vo vzťahu k početnému stavu a druhom
chovaných zvierat; keďže v záujme toho, aby sa predišlo priveľmi intenzívnym typom produkcie, poskytovanie takýchto prémií
by sa malo podmieniť tým, že sa na príslušnom hospodárstve dodržiava maximálne zaťaženie pôdy s produkciou krmovín dobytčími
jednotkami; keďže však by sa malo prihliadať k situácii malých producentov“.
7       V zmysle článku 1 nariadenia Rady (EHS) č. 3508/92 z 27. novembra 1992, ktorým sa stanovuje integrovaný systém spravovania
a kontroly určitých schém poskytovania pomoci v spoločenstve (Ú. v. ES L 355, s. 1; Mim. vyd. 03/013, s. 223), zmeneného a doplneného
nariadením Rady (ES) č. 1593/2000 zo 17. júla 2000 (Ú. v. ES L 182, s. 4; Mim. vyd. 03/030, s. 94), si každý členský štát
vytvorí integrovaný systém riadenia a kontroly, ktorý sa v odvetví živočíšnej výroby týka systému prémií a platieb pre producentov
hovädzieho a teľacieho mäsa zavedeného v kapitole 1 hlavy 1 nariadenia č. 1254/1999.
8       Nariadenie č. 3887/92 obsahuje ustanovenia o uplatňovaní tohto integrovaného systému riadenia a kontroly. Článok 2 ods. 1
tohto nariadenia znie takto:
„1.      Na účely uplatnenia tohto nariadenia:
…
c)      každá krmovinárska plocha musí byť spôsobilá na chov zvierat počas obdobia najmenej siedmich mesiacov začínajúceho odo dňa,
ktorý stanoví členský štát, pričom tento deň musí spadať do obdobia od 1. januára do 31. marca.“ [
neoficiálny preklad
]
9       Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia č. 3887/92:
„Ak sa zistí, že plocha deklarovaná v žiadosti o pomoc podľa ‚výmery‘ presahuje stanovenú plochu, výška pomoci sa vypočíta
na základe plochy, ktorá bola skutočne zistená počas kontroly…
...
V prípade, že konštatované prekročenie presahuje stanovenú plochu o 20 %, neposkytne sa žiadna pomoc podľa výmery.
...“ [
neoficiálny preklad
]
10     Naradenie č. 3887/92 sa však napriek tomu, že bolo zrušené nariadením Komisie (ES) č. 2419/2001 z 11. decembra 2001 stanovujúcim
podrobné pravidlá uplatňovania integrovaného správneho a kontrolného systému pre určité programy pomoci spoločenstva, zriadeného
nariadením Rady (EHS) č. 3508/92 (Ú. v. ES L 327, s. 11; Mim. vyd. 03/034, s. 308), aj naďalej uplatňuje na žiadosti o pomoc
vzťahujúce sa na hospodárske obdobia alebo na prémiové referenčné obdobia končiace pred 1. januárom 2002.

Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
11     Dňa 9. mája 2001 podal Schouten na účely poberania pomoci Spoločenstva v odvetví hovädzieho a teľacieho mäsa na ministerstvo
žiadosť o zápis parciel, ktoré predstavovali celkovú plochu s rozlohou 70,29 ha pastvín, ako krmovinárskej plochy na rok 2001.
12     Niektoré z týchto parciel patrili medzi pozemky nachádzajúce sa v záplavovej oblasti. Pozemok nachádzajúci sa v záplavovej
oblasti je pozemok najčastejšie zarastený trávou, nachádzajúci sa za hrádzou, teda medzi hrádzou, ktorá chráni vnútrajšok
krajiny pred záplavami a riečišťom. Pozemky nachádzajúce sa v záplavovej oblasti sú čiastočne zaplavené počas viac-menej dlhého
obdobia.
13     V dňoch 10. a 11. mája 2001 boli vyhotovené satelitné a letecké snímky regiónu. Na základe týchto záberov sa zistilo, že parcely
patriace Schoutenu sú zaplavené.
14     Dňa 1. augusta 2001 podal Schouten žiadosť o prémiu za chov 26 kusov hovädzieho dobytka samčieho pohlavia na parcelách uvedených
v bode 11 tohto rozsudku podľa článku 4 ods. 1 nariadenia č. 1254/1999.
15     Listom zo 17. decembra 2001 ministerstvo Schoutenu oznámilo, že plocha niektorých parciel, ktorá bola určená diaľkovým snímaním,
bola nižšia ako krmovinárska plocha uvedená v žiadosti. Keďže tento rozdiel predstavoval viac ako 20 %, krmovinárska plocha,
ktorú mal Schouten zapísanú, sa v súlade s článkom 9 ods. 2 nariadenia č. 3887/92 znížila na nulu.
16     Rozhodnutím z 27. mája 2002 zamietlo ministerstvo žiadosť Schoutenu o prémiu týkajúcu sa chovu 26 kusov hovädzieho dobytka
samčieho pohlavia z dôvodu, že krmovinárska plocha bola znížená na nulu, a teda nebolo dodržané zaťaženie pôdy s produkciou
krmovín dobytčími jednotkami uvedené v článku 12 nariadenia č. 1254/1999.
17     Listom z 3. júla 2002 podal Schouten proti tomuto rozhodnutiu sťažnosť. Na podporu svojej sťažnosti v liste z 22. júla 2002
uviedol, že parcely nachádzajúce sa za hrádzou boli náležite zmerané 2. júla 2002 a že zaberajú plochu, ktorá približne zodpovedá
ploche uvedenej v žiadosti.
18     Rozhodnutím z 8. augusta 2003 ministerstvo túto sťažnosť zamietlo z dôvodu, že plochy, ktoré Schouten deklaroval ako krmovinárske
plochy, neboli spôsobilé na chov hovädzieho dobytka, oviec alebo kôz nepretržite počas siedmich mesiacov, teda od 31. marca
do 31. októbra 2001. Domnievalo sa, že Schouten je povinný znášať riziko, že v okamihu vykonávania diaľkového snímania bude
povodeň, a preto bude zistená plocha nižšia ako deklarovaná plocha.
19     Listom zo 17. septembra 2003 podal Schouten na College van Beroep voor het bedrijfsleven žalobu proti zamietavému rozhodnutiu
ministerstva. V konaní vo veci samej Schouten uvádza, že v deň vykonania diaľkového snímania nastali mimoriadne okolnosti
a že nie je povinný znášať riziko. Takisto uvádza, že voda ustúpila už tri dni po 11. máji 2001 a že o desať dní neskôr sa
hovädzí dobytok na danom mieste pásol opäť.
20     Ministerstvo sa domnieva, že článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 v spojení s článkom 2 ods. 1 písm. c) nariadenia
č. 3887/92 je potrebné vykladať v tom zmysle, že parcely deklarované ako krmovinárska plocha musia slúžiť na kŕmenie zvierat
nepretržite počas najmenej siedmich mesiacov a v každom prípade v období od 31. marca do 31. októbra. Uvádza, že ak sa v tomto
období prostredníctvom diaľkového snímania zistí, že parcela je úplne alebo sčasti zaplavená, táto zaplavená plocha už nie
je spôsobilá na chov ako krmovinárska plocha.
21     College van Beroep voor het bedrijfsleven sa domnieva, že správnosť reštriktívneho výkladu pojmu „spôsobilá na chov hovädzieho
dobytka, oviec alebo kôz“ nie je natoľko zjavná, aby nemohli aj naďalej vznikať odôvodnené pochybnosti.
22     Vzhľadom na tieto skutočnosti rozhodol College van Beroep voor het bedrijfsleven prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru
tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Majú sa článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 1254/1999 a článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia (EHS) č. 3887/92 vykladať
v tom zmysle, že parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha sa nemôže kvalifikovať ako ‚spôsobilá na chov‘ v prípade, ak
je takáto parcela v určitom okamihu v priebehu relevantného obdobia zaplavená?
2.      Majú tieto ustanovenia v prípade kladnej odpovede na predchádzajúcu otázku záväzný účinok, najmä pokiaľ ide o ich následky?
3.      Na základe akých kritérií sa v prípade zápornej odpovede na prvú otázku môže parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha,
ktorá bola dočasne zaplavená, kvalifikovať ako ‚spôsobilá na chov‘ v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 1254/1999
a článku 2 ods. l písm. c) nariadenia (EHS) č. 3887/92?“

O prejudiciálnych otázkach

O prvej a tretej otázke
23     Svojou prvou a treťou otázkou, ktoré je potrebné posudzovať spoločne, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či, a v danom prípade
za akých podmienok, sa môže parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha, ktorá bola počas relevantného obdobia dočasne zaplavená,
kvalifikovať ako „spôsobilá na chov“ v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 a článku 2 ods. 1 písm. c)
nariadenia č. 3887/92.
24     Na úvod je dôležité uviesť, že tieto nariadenia neupresňujú, čo je potrebné chápať pod pojmom krmovinárska plocha „spôsobilá
na chov“.
25     Podľa ustálenej judikatúry je potrebné pri výklade ustanovení práva Spoločenstva zohľadniť nielen ich znenie, ale aj kontext
a ciele, ktoré sledujú právne predpisy, ktorých sú súčasťou (pozri najmä rozsudky z 13. novembra 2003, Granarolo, C‑294/01,
Zb. s. I‑13429, bod 34, a zo 7. decembra 2006, SGAE, C‑306/05, Zb. s. I‑11519, bod 34).
26     Článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999 uvádza výpočet plôch, ktoré sú vylúčené z krmovinárskej plochy ako plochy
hospodárstva, ktorá je spôsobilá na chov hovädzieho dobytka, oviec a/alebo kôz v priebehu celého kalendárneho roka. V tomto
výpočte sa výslovne uvádzajú také plochy, ktoré sa nepodieľajú na krmovinových zdrojoch hospodárstva, teda budovy, lesy, rybníky
a poľné cesty, ako aj plochy, ktoré sa využívajú na pestovanie iných plodín, za ktoré vzniká nárok na pomoc Spoločenstva,
s výnimkou trvalých pasienkov, za ktoré sa poskytujú platby podľa výmery.
27     Z uvedeného vyplýva, že v zmysle uvedeného ustanovenia je možné plochu kvalifikovať ako krmovinársku plochu „spôsobilú na
chov“ vtedy, ak je určená výlučne na kŕmenie zvierat.
28     Tento výklad potvrdzujú ciele, ktoré sleduje nariadenie č. 1254/1999. Ako totiž vyplýva z odôvodnenia č. 13 tohto nariadenia,
jedným z jeho účelov je zastaviť tendenciu smerujúcu k intenzifikácii produkcie hovädzieho a teľacieho mäsa, keďže producenti
chovajú na svojom hospodárstve neustále zvyšujúci sa počet hovädzieho dobytka bez toho, aby došlo k zvýšeniu plochy, a preto
plocha nepostačuje na účely kŕmenia týchto zvierat.
29     Na účely dosiahnutia tohto cieľa článok 4 nariadenia č. 1254/1999 podmieňuje poskytnutie osobitnej prémie dodržiavaním zaťaženia
pôdy s produkciou krmovín dobytčími jednotkami, ktoré je uvedené v článku 12 toho istého nariadenia a ktoré je vyjadrením
vzťahu medzi počtom zvierat chovaných na hospodárstve a krmovinárskou plochou tohto hospodárstva určenou na ich kŕmenie, pričom
sa takisto dbá o to, aby uvedená plocha postačovala na zabezpečenie potrieb týchto zvierat týkajúcich sa kŕmenia. Vzhľadom
na to producent, ktorý chce získať osobitnú prémiu, nemôže využívať predmetnú plochu na iný účel, ako je kŕmenie uvedených
zvierat.
30     Z toho vyplýva, že na rozdiel od tvrdení holandskej vlády skutočnosť, že plocha bola počas relevantného obdobia dočasne zaplavená,
v zásade nebráni tomu, aby bola určená výlučne na kŕmenie zvierat, ktoré sa na nej chovajú, a preto kvalifikovaná ako krmovinárska
plocha „spôsobilá na chov“ v zmysle článku 12 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1254/1999. Na úvod je v tejto súvislosti potrebné
skonštatovať, že toto posledné uvedené ustanovenie do svojho výpočtu nezačlenilo také zaplavené oblasti alebo dočasne zaplavené
oblasti, akými sú pozemky nachádzajúce sa v záplavovej oblasti, hoci na druhej strane boli do tohto výpočtu začlenené také
plochy, na ktorých sa voda vyskytuje nepretržite, akými sú napríklad rybníky.
31     Okrem toho článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 upresňuje, že „každá krmovinárska plocha musí byť spôsobilá na chov
zvierat počas obdobia najmenej siedmich mesiacov začínajúceho odo dňa, ktorý stanoví členský štát, pričom tento deň musí spadať
do obdobia od 1. januára do 31. marca“ [
neoficiálny preklad
].
32     Z tohto ustanovenia, v spojení s článkom 12 nariadenia č. 1254/1999, ktorým sa zavádza zaťaženie pôdy s produkciou krmovín
dobytčími jednotkami, ktorého cieľom je, ako sa uvádza v bode 29 tohto rozsudku, poskytnúť prémiu iba za zvieratá chované
na hospodárstve, ktorého plocha postačuje na ich kŕmenie, vyplýva, že krmovinárska plocha sa môže kvalifikovať ako „spôsobilá
na chov“ vtedy, ak môže byť skutočne využívaná na kŕmenie zvierat chovaných na príslušnom hospodárstve počas obdobia najmenej
siedmich mesiacov v priebehu kalendárneho roka, pričom toto obdobie začína odo dňa stanoveného vnútroštátnou právnou úpravou,
a tento deň musí spadať do obdobia od 1. januára do 31. marca.
33     Z určenia takéhoto obdobia najmenej siedmich mesiacov však na rozdiel od tvrdení holandskej vlády nevyplýva, že na účely posudzovania
uvedenej krmovinárskej plochy ako „spôsobilej na chov“ je potrebné, aby túto plochu zvieratá využívali nepretržite.
34     Ako totiž uviedol generálny advokát v bode 51 svojich návrhov, aby bola splnená podmienka obdobia najmenej siedmich mesiacov
v priebehu kalendárneho roka, dočasné nevyužívanie predmetnej plochy z takého dôvodu, akým je krátkodobé zaplavenie, nemôže
mať vplyv na jej výlučné určenie, ktorým je kŕmenie na nej chovaných zvierat. Rovnako, ako správne uvádza Schouten, čiastočné
zaplavenie plochy počas niekoľkých dní v priebehu referenčného obdobia nemôže mať vplyv na jej určenie ako krmovinárskej plochy.
35     Okrem toho je potrebné uviesť, že v zneniach ustanovení, o ktoré ide v konaní vo veci samej, sa vôbec neuvádza, že krmovinársku
plochu musia zvieratá počas relevantného obdobia využívať nepretržite. Normotvorcu Spoločenstva mohli k tomu, že nepretržité
obdobie využívania nepožaduje, viesť práve také náhodné klimatické udalosti, akými sú záplavy, mráz alebo sneh, ktoré zapríčiňujú,
že plocha je dočasne neprístupná.
36     V danom prípade platí, že sporné plochy boli zaplavené počas niekoľkých dní. Takéto dočasné zaplavenie, ktoré zapríčinilo
nevyužiteľnosť uvedených plôch, v zásade nebráni tomu, aby bola splnená podmienka týkajúca sa lehoty, ktorá sa požaduje v zmysle
článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92.
37     V tejto súvislosti prináleží vnútroštátnemu súdu overiť, či plochy, o ktoré ide v konaní vo veci samej, mohli byť napriek
tomuto krátkodobému zaplaveniu skutočne využívané na kŕmenie zvierat počas obdobia najmenej siedmich mesiacov v priebehu kalendárneho
roka, pričom toto obdobie začína odo dňa stanoveného vnútroštátnou právnou úpravou a tento deň musí spadať do obdobia od 1. januára
do 31. marca.
38     Vzhľadom na všetky uvedené úvahy je potrebné na prvú a tretiu otázku odpovedať tak, že článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia
č. 1254/1999 a článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 3887/92 je potrebné vykladať v tom zmysle, že parcela deklarovaná ako
krmovinárska plocha sa môže kvalifikovať ako „spôsobilá na chov“ vtedy, ak je jednak určená výlučne na kŕmenie zvierat, ktoré
sú na nej chované v priebehu celého kalendárneho roka, a jednak, ak môže byť skutočne využívaná na ich kŕmenie počas obdobia
najmenej siedmich mesiacov v priebehu toho istého kalendárneho roka, pričom toto obdobie začína odo dňa stanoveného vnútroštátnou
právnou úpravou a tento deň musí spadať do obdobia od 1. januára do 31. marca, a to aj vtedy, ak uvedenú parcelu nemôžu tieto
zvieratá využívať nepretržite, najmä z dôvodu dočasného zaplavenia.

O druhej otázke
39     S prihliadnutím na odpoveď na prvú a tretiu otázku nie je potrebné odpovedať na druhú otázku.

O trovách
40     Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo
začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd.
Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov
konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (druhá komora) rozhodol takto:
Článok 12 ods. 2 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím
mäsom a článok 2 ods. 1 písm. c) nariadenia Komisie (EHS) č. 3887/92 z 23. decembra 1992 stanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania
integrovaného systému riadenia a kontroly pre určité programy pomoci Spoločenstva [
neoficiálny preklad
] je potrebné vykladať v tom zmysle, že parcela deklarovaná ako krmovinárska plocha sa môže kvalifikovať ako „spôsobilá na
chov“ vtedy, ak je jednak určená výlučne na kŕmenie zvierat, ktoré sú na nej chované v priebehu celého kalendárneho roka,
a jednak, ak môže byť skutočne využívaná na ich kŕmenie počas obdobia najmenej siedmich mesiacov v priebehu toho istého kalendárneho
roka, pričom toto obdobie začína odo dňa stanoveného vnútroštátnou právnou úpravou a tento deň musí spadať do obdobia od 1. januára
do 31. marca, a to aj vtedy, ak uvedenú parcelu nemôžu tieto zvieratá využívať nepretržite, najmä z dôvodu dočasného zaplavenia.
Podpisy
*
Jazyk konania: holandčina.