CELEX: 62004TJ0385
Avalik teenistus
Ametnikud
Tühistamishagi
Kahju hüvitamise hagi
Edutamine

1.
Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Komisjoni kehtestatud edutamissüsteem – Aasta edutamise lõpetamine aktiga, mis
sisaldab edutatud ametnike nimekirja kehtestavat otsust ja otsust ametnikele antud punktide kohta – Iseseisvad otsused, mille
peale saab esitada eraldi kaebused või ühise kaebuse
(Personalieeskirjad, artiklid 45 lõige 1 artiklid 90 ja 91)
2.
Menetlus – Hagiavaldus – Vaidlusese – Muutmine menetluse käigus
(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 48 lõige 2; personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
3.
Ametnikud – Edutamine – Teenete võrdlev hindamine – Üksikasjalikud eeskirjad – Teenete arvuline hindamine punktide andmiseks
(Personalieeskirjad, artikli 45 lõige 1)
1.
Komisjoni töökorraga kehtestatud edutamissüsteemis, kus edutamine lõpetatakse olemuselt keerulise aktiga, kuna see sisaldab
ametisse nimetava asutuse kahte otsust – ühe otsusega kehtestatakse edutatud ametnike nimekiri ja teisega määratakse ametnike
punktide koguarv, millele esimesena nimetatud otsus rajaneb –, kujutab see otsus, mis määrab kindlaks punktide koguarvu, endast
iseseisvat akti, mille enda peale võib esitada kaebuse ja mille peale saab vajaduse korral kohtusse edasi kaevata personalieeskirjades
ette nähtud õiguskaitsevahendite raames.
Sellest tulenevalt võib ametnik, keda ei edutatud, kuna talle anti väidetavalt õigusvastaselt ebapiisav arv punkte, mistõttu
ta ei ületanud edutamiskünnist, esitada oma hagi nii ametisse nimetava asutuse otsuse peale, millega määrati kindlaks punktide
koguarv, kui ka otsuse peale, millega kehtestati edutatud ametnike nimekiri.
Seevastu on hagejale eelispunktide andmise otsus ja otsus jätta ta teeneteloetellu kandmata ning see loetelu ise üksnes ettevalmistavad
aktid, mille peale ei saa esitada iseseisvat tühistamishagi. Siiski saab nende seaduslikkust alati vaidlustada lõpliku otsuse
peale esitatud hagi raames.
(vt punktid 69–72)
Viited: Esimese Astme Kohus, 9. aprill 2003, kohtuasi T‑134/02: Tejada Fernández
vs.
komisjon (EKL AT 2003, lk I‑A‑125 ja II‑609, punkt 18); 19. oktoober 2006, kohtuasi T‑311/04: Buendía Sierra
vs.
komisjon (EKL 2006, lk II‑4137, punktid 90, 93 ja 96–98).
2.
Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 48 lõiget 2, mis lubab menetluse käigus uusi väiteid esitada siis, kui need tuginevad
faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus, võib teatud olukordades kohaldada nõuete
muutmisele. Nimelt menetlusökonoomia nõude kohaselt, kui vaidlustatud akt asendatakse samasisulise aktiga menetluse käigus,
kujutab viimatinimetatu endast uut asjaolu, mis võimaldab hagejail muuta oma nõudeid ja väiteid. Siiski tuleneb personalieeskirjade
artiklitest 90 ja 91, et ametisse nimetava asutuse otsuse kaudu tehtud kahjustava akti vastu esitatud hagi on vastuvõetav
vaid siis, kui asjaomane isik on nimetatud ametiasutusele eelnevalt kaebuse esitanud ja see on jäetud otseselt või kaudselt
rahuldamata
(vt punktid 76–78)
Viited: Esimese Astme Kohus, 6. juuli 2001, kohtuasi T‑161/00: Tsarnavas
vs.
komisjon (EKL AT 2001, lk I‑A‑155 ja II‑721, punktid 26–28); 26. oktoober 2004, kohtuasi T‑55/03: Brendel
vs.
komisjon (EKL AT 2004, lk I‑A‑311 ja II‑1437, punkt 50, ja osundatud kohtupraktika)
3.
Hindamaks teeneid, mida tuleb arvestada personalieeskirjade artikli 45 alusel tehtava edutamisotsuse raames ja sellest tulenevalt
ka eelispunktide andmise otsuse raames edutamissüsteemis, kus antakse arvulisi hinnanguid, on administratsioonil ulatuslik
kaalutlusõigus ja ühenduste kohtu kontroll peab piirduma küsimusega, kas arvestades meetmeid ja vahendeid, mis võisid administratsiooni
antud hinnanguni viia, jäi ta lubatud piiridesse ega kasutanud oma kaalutlusõigust ilmselgelt vääralt.
(vt punkt 131)
Viited: Esimese Astme Kohus, 3 mai 2007, kohtuasi T‑261/04: Crespinet
vs.
komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 58, ja osundatud kohtupraktika).