CELEX: 62007CJ0403
Spoločný colný sadzobník
Kombinovaná nomenklatúra
Colné zaradenie
Položky 8101 a 8102
Rozbitie a polámanie tyčí z volfrámu alebo z molybdénu ‚získaných jednoduchým spekaním‘
Volfrám a molybdén vrátane tyčí a prútov získaných jednoduchým spekaním
Odpad a šrot

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu položiek 8101 a 8102 kombinovanej nomenklatúry uvedených v prílohe I nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (
Ú. v. ES L 256, s. 1
; Mim. vyd. 02/002,
s. 382
).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Metherma GmbH & Co. KG (ďalej len „Metherma“) a Hauptzollamt Düsseldorf (Hlavný colný úrad v Düsseldorfe, ďalej len „HZA Düsseldorf“) týkajúceho sa zamietnutia vydania povolenia, o ktoré žiadala Metherma, na prepracovanie pod colným dohľadom tyčí z volfrámu alebo z molybdénu získaných jednoduchým spekaním na účely prepracovania týchto kovových tyčí na odpad a šrot ručným rozbitím.
Právny rámec
Režim prepracovania pod colným dohľadom
Nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (
Ú. v. ES L 302, s. 1
; Mim. vyd. 02/004,
s. 307
), zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2700/2000 Európskeho parlamentu a Rady zo (
Ú. v. ES L 311, s. 17
; Mim. vyd. 02/010,
s. 239
, ďalej len „colný kódex“), zavádza niekoľko colných ekonomických režimov, medzi ktoré patrí „prepracovanie pod colným dohľadom“ upravené v článkoch 130 až 136.
Podľa článku 130 colného kódexu:
„Colný režim prepracovania pod colným dohľadom umožňuje podrobiť tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva, na colnom území spoločenstva takým operáciám, ktoré zmenia jeho vlastnosti alebo stav bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno-politickým opatreniam a umožňuje prepustiť do voľného obehu výrobky, ktoré vznikli pri týchto operáciách s uplatnením pre ne platného dovozného cla. …“
Článok 132 tohto kódexu stanovuje, že „povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom sa udelí na žiadosť osoby, ktorá vykonáva prepracovanie alebo zabezpečí jeho vykonanie“.
Článok 133 colného kódexu stanovuje:
„Povolenie sa udeľuje iba:
…
e)
ak sú splnené podmienky potrebné na to, aby tento režim prispel k vytvoreniu alebo zachovaniu prepracovateľskej činnosti v spoločenstve bez toho, aby tým boli nepriaznivo ovplyvnené zásadné záujmy výrobcov rovnakého tovaru v spoločenstve (hospodárske podmienky). …“
Článok 551 ods. 1 prvý pododsek nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92 (
Ú. v. ES L 253, s. 1
; Mim. vyd. 02/006,
s. 3
), zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 993/2001 zo (
Ú. v. ES L 141, s. 1
; Mim. vyd. 02/011,
s. 286
), stanovuje, že „režim spracovania pod colnou kontrolou sa uplatní na tovar, ktorého spracovaním vznikajú výrobky, na ktoré sa uplatňujú nižšie čiastky dovozných ciel, ako pri dovážanom tovare“.
Podľa článku 552 ods. 1 prvého pododseku nariadenia č. 2454/93, zmeneného a doplneného nariadením č. 993/2001, v spojení s prílohou 76 časťou A poradovým číslom 2 tohto novelizovaného nariadenia, sa predpokladá, že hospodárske podmienky uplatňované na režim prepracovania pod colným dohľadom sú splnené v prípade prepracovania tovaru akéhokoľvek druhu na odpad alebo šrot.
Kombinovaná nomenklatúra
Medzinárodný dohovor o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru uzatvorený v Bruseli 14. júna 1983 a protokol o jeho zmene a doplnkoch z boli schválené v mene Spoločenstva rozhodnutím Rady 87/369/EHS zo (
Ú. v. ES L 198, s. 1
; Mim. vyd. 02/002,
s. 288
).
Nariadenie č. 2658/87 zaviedlo nomenklatúru tovaru nazvanú „kombinovaná nomenklatúra“ (ďalej len „KN“), ktorá je založená na harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“), z ktorého preberá šesťmiestne položky a podpoložky a len siedme a ôsme číslo tvorí jej vlastnú podklasifikáciu.
KN, ako aj autonómne a zmluvné colné sadzby a dodatočné jednotky na štatistické účely sú obsiahnuté v prílohe I tohto nariadenia.
Podľa článku 12 ods. 1 tohto nariadenia, zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 254/2000 z 31. januára 2000, Komisia Európskych spoločenstiev každoročne prijme nariadenie obsahujúce úplné znenie KN a colných sadzieb v súlade s článkom 1, vyplývajúce z opatrení prijatých Radou Európskej únie alebo Komisiou. Toto nariadenie sa uverejní v
Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
a bude sa uplatňovať od 1. januára nasledujúceho roka.
Aj táto príloha I nariadenia č. 2658/87 bola s účinnosťou od 1. januára 2001 nahradená prílohou nariadenia Komisie (ES) č. 2388/2000 z (
Ú. v. ES L 264, s. 1
).
Druhá časť KN, ako vyplýva z posledného uvedeného nariadenia, zahŕňa triedu XV s názvom „Základné kovy a predmety zo základných kovov“, do ktorej patrí niekoľko kapitol vrátane kapitoly 81 s názvom „Ostatné základné kovy; cermety; predmety z nich“.
Ustanovenia KN týkajúce sa volfrámu
Položka 8101 KN, ktorá sa nachádza v uvedenej kapitole 81, znie takto: „Volfrám a predmety z neho vrátane odpadu a šrotu“. Položka je rozdelená na dve kategórie, a to „Prášok“ (podpoložka 81011000) a „Ostatné“.
V znení KN vyplývajúcom z nariadenia č. 2388/2000 posledná uvedená kategória „Ostatné“ zahŕňa predovšetkým podpoložku 810191, ktorá znie: „Surový volfrám vrátane tyčí a prútov získaných jednoduchým spekaním; odpad a šrot“. Táto podpoložka je rozdelená na podpoložky 81019110 a 81019190, ktoré znejú „Surový volfrám vrátane tyčí a prútov získaných jednoduchým spekaním“ a „Odpad a šrot“.
Ustanovenia KN týkajúce sa molybdénu
Položka 8102 KN, ktorá sa tiež nachádza v kapitole 81 KN, znie „Molybdén a predmety z neho vrátane odpadu a šrotu“ a rozdeľuje sa na dve kategórie, a to „Prášok“ (podpoložka 81021000) a „Ostatné“.
V znení KN, ktoré vyplýva z nariadenia č. 2388/2000, posledná uvedená kategória „Ostatné“ zahŕňa podpoložku 810291, ktorá znie: „Surový molybdén vrátane tyčí a prútov získaných jednoduchým spekaním; odpad a šrot“. Uvedená posledná podpoložka je rozdelená na podpoložky 81029110 a 81029190, ktoré znejú „Surový molybdén vrátane tyčí a prútov získaných jednoduchým spekaním“ a „Odpad a šrot“.
Výklad KN
Všeobecné pravidlá na interpretáciu KN, ktoré sú uvedené v prvej časti oddiele I bode A tejto prílohy, uvádzajú najmä:
„Zatrieďovanie výrobkov do kombinovanej nomenklatúry sa riadi nasledujúcimi zásadami.
1.
Názvy tried, kapitol a podkapitol majú len orientačný charakter; na právne účely sa zatriedenie určuje podľa znenia položiek a príslušných poznámok k triedam alebo kapitolám, a ak tieto položky alebo poznámky nevyžadujú inak, podľa nasledujúcich ustanovení.
…
6.
Na právne účely sa zatriedenie tovaru do položiek podpoložky určuje podľa znenia týchto podpoložiek a príslušných poznámok k podpoložkám a
mutatis mutandis
podľa vyššie uvedených pravidiel, pričom sa tým rozumie, že porovnateľné sú len podpoložky rovnakej úrovne. Na účely tohto pravidla sa tiež používajú poznámky k triedam a kapitolám, ak kontext nevyžaduje inak.“
Podľa znenia poznámky 8 písm. a) obsiahnutej v triede XV KN treba pod „odpadom a šrotom“ chápať „kovový odpad a šrot z výroby alebo z mechanického opracovania kovov a kovové predmety ďalej už nepoužiteľné vzhľadom na ich zlomenie, rozrezanie, opotrebenie alebo z podobných dôvodov“.
Poznámka k podpoložke nachádzajúcej sa v kapitole 81 KN stanovuje, že poznámka 1 ku kapitole 74, ktorá definuje „tyče, prúty, profily, drôty, dosky, plechy a fólie“, sa vzťahuje s príslušnými zmenami aj na kapitolu 81. Podľa bodu d) tejto poznámky 1 sa pod pojmom „tyče a prúty“ chápu:
„Valcované, pretláčané, ťahané alebo kované výrobky, nie vo zvitkoch, s plným rovnomerným prierezom po celej dĺžke v tvare kruhu, oválu, pravouholníka (vrátane štvorca), rovnostranného trojuholníka alebo pravidelného vypuklého mnohouholníka… Výrobky s prierezom v tvare pravouholníka (vrátane štvorca), trojuholníka alebo mnohouholníka môžu mať zaoblené hrany po celej dĺžke. Hrúbka týchto výrobkov s prierezom v tvare obdĺžnika… presahuje jednu desatinu ich šírky. Termín sa tiež vzťahuje na liate a spekané výrobky rovnakých tvarov a rozmerov, ktoré sa po vlastnej výrobe ešte ďalej opracovávajú (inak ako jednoduchým prirezaním alebo odstránením okovín), ak týmto opracovaním nezískali charakter predmetov alebo výrobkov ostatných položiek.
Predliatky na valcovanie drôtu a predvalky so zúženými (zašpicatenými) alebo inak upravenými koncami, aby sa ľahšie vkladali do strojov na ďalšie spracovanie, napríklad na valcovaný drôt alebo na rúrky, sa však považujú za netvárnenú meď položky 7403 [‚profily‘ a ‚drôty‘, ako aj ‚dosky, plechy, pásy a fólie‘ a ‚rúry a rúrky‘]“.
Vysvetlivky HS
Rada pre colnú spoluprácu, teraz Svetová colná organizácia, založená medzinárodným dohovorom uzatvoreným v Bruseli 15. decembra 1950, schvaľuje, za podmienok stanovených v článku 8 medzinárodného dohovoru o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru, vysvetlivky k zaradeniu a stanoviská k zaradeniu prijaté výborom pre HS. V čase skutkových okolností vo veci samej platným znením týchto poznámok bolo znenie aktualizované bodom 11, zavedené v priebehu februára 2001 (ďalej len „vysvetlivky HS“).
Z vysvetlivky HS k dotknutej položke 81.01 vyplýva, že volfrám sa získava ako práškový kov, ktorý sa tvaruje do ingotov alebo „prizmatických“ tyčí, ktoré sa vkladajú do elektrickej pece s vodíkovou atmosférou. Počas tejto poslednej etapy sa pri dosiahnutej vysokej teplote zlievajú jednotlivé časti prášku do pevnej a stabilnej masy bez toho, aby sa tyče lámali. Tyče sa následne mechanicky kujú a potom sa valcovaním alebo ťahaním prepracujú na plechy, tyče menších prierezov alebo na prúty. Volfrám slúži predovšetkým na výrobu vlákien do žiaroviek, ale tento kov „sa najčastejšie používa ako ferovolfrám kapitoly 72 [HS] pri výrobe zvláštnych ocelí“.
Posledná časť vysvetlivky HS, ktorá sa týka dotknutej položky 81.01, predovšetkým uvádza, že uvedená položka „zahŕňa volfrám:
A)
o forme prášku;
B)
surovej forme v podobe ingotov alebo tyčí získaných spekaním, ako aj v podobe odpadu alebo šrotu (v súvislosti s poslednými uvedenými pozri vysvetlivku k položke 72.04);
C)
podobe polotovarov, t. j. tyčí získaných iným spôsobom ako spekaním, rúrok, profilov, dosiek, plechov, pásov alebo drôtov;
D)
podobe výrobkov…“.
Pokiaľ ide o molybdén, z vysvetlivky HS týkajúcej sa dotknutej položky 81.02 predovšetkým vyplýva, že v závislosti od použitej metódy je tento kov buď v kompaktnom stave, alebo v podobe prášku, ktorý môže byť spracovaný rovnakou technológiou, aká sa používa pre volfrám. Tento kov sa používa ako feromolybdén kapitoly 72 HS pri výrobe ocele. V tejto vysvetlivke sa súčasne uvádza, že keďže metalurgia volfrámu a metalurgia molybdénu majú veľa spoločného a ich účely použitia sú často podobné, ustanovenia poslednej časti vysvetlivky HS vzťahujúcej sa na dotknutú položku 81.01 HS sú uplatniteľné aj na molybdén.
Vysvetlivka HS týkajúca sa dotknutej položky 72.04 s názvom „Železné a oceľové odpady a šrot; pretavené odpady zo železa alebo ocele v ingotoch“ znie takto:
„…
Uvedená položka sa vzťahuje na železné a oceľové odpady a šrot, tak ako sú definované v poznámke 8 a) triedy XV [HS].
Tieto výrobky, spoločne nazývané odpad a šrot zo železa a z ocele, sú veľmi rozmanité a obvykle majú formu:
1.
odpadov získaných v priebehu výroby alebo mechanického spracovania železa alebo ocele, napríklad odpady zo sústruženia, piliny, zvyšky z ingotov, rúrok, tyčí, profilov.
…
Uvedená položka sa nevzťahuje na výrobky, ktoré po zlepšení (alebo bez neho) môžu byť použité buď na pôvodný účel, alebo na iné účely, a nevzťahuje sa ani na výrobky, ktoré bez opätovnej premeny na kov môžu byť prepracované na iné výrobky…
Rovnako sú vylúčené:
…
c)
Časti pochádzajúce z úlomkov zliatin v bochníkoch, ingotoch alebo z iných pôvodných foriem surového železa alebo zrkadlovej liatiny železa…
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
V priebehu októbra 2001 Metherma požiadala o vydanie povolenia na prepracovanie pod colným dohľadom pre tyče z volfrámu alebo z molybdénu získané jednoduchým spekaním na účely prepracovania týchto kovových tyčí na odpad a šrot ručným rozbitím. Táto žiadosť zjavne spočíva najmä na skutočnosti, že podľa KN „odpad a šrot“ bol oslobodený od cla, zatiaľ čo zmluvné colné sadzby uplatňované na surový volfrám a molybdén „vrátane tyčí a prútov získaných jednoduchým spekaním“ boli 5 % a 3 %.
Po preskúmaní viacerých vzoriek dospel Zolltechnische Prüfungs- a Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Köln (Colnotechnický výskumný a vzdelávací ústav pri Hlavnom daňovom riaditeľstve v Kolíne nad Rýnom) k názoru, že pri molybdénových tyčiach získaných jednoduchým spekaním ide o surový molybdén a nie je možné rozbitím alebo lámaním tieto tyče prepracovať na odpad alebo šrot, pretože sa môžu ešte naďalej použiť na svoj účel, predovšetkým na ich roztavenie.
HZA Düsseldorf zastával uvedený názor a žiadosť o prepracovanie pod colným dohľadom pre surový volfrám alebo molybdén, ako aj pre ingoty, tyče alebo granule získané spekaním zamietol.
Naopak, Finanzgericht na základe žaloby podanej proti tomuto rozhodnutiu nariadil HZA Düsseldorf vydať žiadané povolenie. Finanzgericht rozhodol, že sú splnené hospodárske podmienky na vydanie povolenia na prepracovanie pod colným dohľadom, pretože tyče získané spekaním sa prostredníctvom zamýšľaného ručného rozbíjania budú spracovávať na odpad a šrot. Podľa neho sa totiž v dôsledku rozbitia tyčí získaných spekaním znemožní akékoľvek ich prepracovanie na plechy, tyče alebo drôty a stanú sa definitívne nepoužiteľnými.
Vo svojom opravnom prostriedku „Revision“ podanom na vnútroštátny súd HZA Düsseldorf na jednej strane uvádza, že pri tyčiach získaných spekaním nejde o „kovové predmety“ v zmysle poznámky 8 písm. a) uvedenej k triede XV KN, ale o surové výrobky. Na druhej strane pri kovových tyčiach získaných spekaním ide aj po ich rozbití ešte stále o kov v surovom stave.
Podľa vnútroštátneho súdu musí byť povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom, ktoré požaduje Metherma, vydané, ak sa dovážané výrobky, t. j. tyče z volfrámu alebo molybdénu získané jednoduchým spekaním, po ich rozlámaní alebo rozbití zmenili na „odpad a šrot“. Na tomto vnútroštátnom súde nebolo sporné, že ostatné podmienky na vydanie tohto povolenia sú splnené.
Tento súd uvádza, že v zásade predpokladá, že sporné kovy v surovom stave nemôžu byť polámaním alebo rozbitím prepracované na šrot. Ak sa ingot pozostávajúci čisto z volfrámu alebo z molybdénu rozbije, tak sa získajú opätovne polámané kusy tohto kovu v surovom stave a nevznikne šrot.
Tento súd však spresňuje, že podpoložky KN obsahujú zmluvnú colnú sadzbu 5 % pre volfrám a sadzbu 3 % pre molybdén, ktorá sa vzťahuje nielen na uvedené kovy v surovom stave, ale aj na tyče „získané jednoduchým spekaním“ z týchto kovov.
Vzniká teda otázka, či zo znenia dotknutých podpoložiek KN vyplýva, že kovové tyče „získané jednoduchým spekaním“ sa majú považovať za surový kov, hoci vznikli po prvom prepracovaní tohto kovu, čo by znamenalo, že ani polámanie alebo rozbitie spekaných tyčí nemôže viesť k ich premene na šrot patriaci do podpoložiek KN s oslobodením od cla, alebo či z tohto znenia vyplýva, že napriek tomu, že sú uvedené v tej istej podpoložke KN ako surový kov, treba ich považovať za „predmety zo základných kovov“, ktoré môžu byť polámaním alebo rozbitím zbavené svojej možnosti ďalšieho použitia.
Ak by sa malo vychádzať z posledného uvedeného výkladu, vnútroštátny súd sa domnieva, že následne vzniká ďalšia otázka, či tyče z volfrámu alebo z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ môžu byť polámaním alebo rozbitím prepracované na šrot, keďže sa tým vylúči ich ďalšie prepracovanie na plechy, tyče alebo drôty, alebo či samotná možnosť ďalšieho použitia tyčí získaných spekaním, aj po ich polámaní alebo rozbití, na roztavenie pri výrobe ocele vylučuje domnienku, že pôvodné tyče sú v zmysle poznámky 8 písm. a) k triede XV KN už definitívne „ako také ďalej nepoužiteľné“.
Za týchto okolností Bundesfinanzhof rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Môžu byť tyče z volfrámu alebo z molybdénu ‚získané jednoduchým spekaním‘ patriace do podpoložiek 81019400 a 81029400 [KN] prepracované polámaním alebo rozbitím na šrot patriaci do podpoložiek 81019700 a 81029700 [KN]?“
O prejudiciálnej otázke
Najprv treba zdôrazniť, že vnútroštátne rozhodnutie, ktorým sa určilo colné zaradenie sporné vo veci samej, bolo prijaté počas platnosti nariadenia č. 2388/2000. Z podkladov predložených Súdnemu dvoru totiž vyplýva, že Metherma podala žiadosť o povolenie 5. októbra 2001 a HZA Düsseldorf ju zamietol .
Z tohto hľadiska treba pripomenúť, že nariadenie, ktoré spresňuje podmienky zaradenia do colnej položky alebo podpoložky má konštitutívny charakter a nemôže mať retroaktívne účinky (rozsudky z 28. marca 1979, Biegi,
158/78, Zb. s. 1103
, bod 11, a zo , CBA Computer,
C-479/99, Zb. s. I-4391
, bod 31). Okrem toho Súdny dvor môže byť vedený k tomu, aby zohľadnil ustanovenia práva Spoločenstva, na ktoré vnútroštátny sudca vo svojej prejudiciálnej otázke neodkázal (pozri v tomto zmysle rozsudky z , Tissier,
35/85, Zb. s. 1207
, bod 9; z , Bagli Pennacchiotti,
C-315/88, Zb. s. I-1323
, bod 10; z , Teckal,
C-107/98, Zb. s. I-8121
, bod 39, a z , Wiedemann a Funk,
C-329/06 a C-343/06, Zb. s. I-4635
, bod 45).
Za týchto podmienok, ako už správne naznačila Komisia, prejudiciálna otázka nemá byť skúmaná na základe ustanovení nariadenia (ES) Komisie č. 1810/2004, zmeneného a doplneného prílohou I nariadenia č. 2658/87 (
Ú. v. EÚ L 327, s. 1
), ako vyplýva aj zo znenia rozhodnutia, ktorým sa predkladá prejudiciálna otázka, ale sa má skúmať podľa ustanovení nariadenia č. 2388/2000.
Hoci sa zdá, že Metherma sa v písomných pripomienkach opiera o znenie KN, ktoré vyplýva z nariadenia č. 1810/2004, následne počas pojednávania na Súdnom dvore jednoznačne uznala, že na vec samu sa uplatní znenie KN, ktoré vyplýva z nariadenia č. 2388/2000. Okrem toho počas tohto pojednávania sa považovalo za nesporné, že odhliadnuc od ich číslovania a ich členenia, ustanovenia týchto posledných uvedených nariadení sú z hľadiska ich znenia identické v súvislosti s podpoložkami KN, ktoré sú sporné vo veci samej. Za týchto podmienok treba písomnú a ústnu argumentáciu Methermy chápať ako argumentáciu, ktorá sa týka položiek 8101 a 8102 KN v znení vyplývajúcom z nariadenia č. 2388/2000.
Treba súčasne uviesť, že sporné podpoložky majú rovnakú úroveň, a preto môžu byť porovnávané v zmysle bodu 6 všeobecných pravidiel na interpretáciu KN.
Na základe vyššie uvedeného treba prejudiciálnu otázku vykladať ako otázku, ktorá je v podstate zameraná na to, či KN v znení platnom počas roka 2001, t. j. v znení nariadenia č. 2388/2000, sa má vykladať v tom zmysle, že tyče z volfrámu alebo z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ patriace do podpoložiek 81019110 a 81029110 môžu byť prepracované polámaním alebo rozbitím na šrot patriaci do podpoložiek 81019190 a 81029190.
Opierajúc sa najmä o vysvetlivky HS, Metherma vo veci samej v podstate uvádza, že na jednej strane tyče z volfrámu alebo z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ nemôžu byť porovnávané so spornými kovmi v surovom stave a na druhej strane, ak by aj bolo nevyhnutné uznať, že môžu byť porovnávané, napriek tomu sa môžu polámaním alebo rozbitím prepracovať na šrot.
Komisia s tým nesúhlasí a tvrdí, že takéto tyče sa musia považovať za ekvivalentné so surovou formou sporných kovov a že polámanie alebo rozbitie na to nemá z daného hľadiska nijaký vplyv. Toto stanovisko v podstate zodpovedá stanovisku uvedenému v bode 31 tohto rozsudku, ktoré vo veci samej zastával HZA Düsseldorf, ktorý nepredložil Súdnemu dvoru pripomienky.
Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora v záujme právnej istoty a ľahkej kontroly treba rozhodujúce kritérium na colné zaradenie tovarov hľadať všeobecným spôsobom v ich objektívnych znakoch a vlastnostiach, ako sú definované v znení položky KN a v poznámkach k triede alebo ku kapitole (pozri rozsudky z 1. júla 1982, Wünsche,
145/81, Zb. s. 2493
, bod 12; z , Kawasaki Motors Europe,
C-15/05, Zb. s. I-3657
, bod 38, a z , FTS International,
C-310/06, Zb. s. I-6749
, bod 27).
Navyše účel použitia výrobku môže byť objektívnym kritériom na zaradenie, pokiaľ je tomuto výrobku inherentný, čo musí byť možné posúdiť na základe objektívnych znakov a vlastností tovaru (pozri rozsudky z 1. júna 1995, Thyssen Haniel Logistic,
C-459/93, Zb. s. I-1381
, bod 13; z , Deutsche Nichimen,
C-201/99, Zb. s. I-2701
, bod 20, a z , Olicom,
C-142/06, Zb. s. I-6675
, bod 18).
Treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora vysvetlivky KN vypracované Komisiou a vysvetlivky HS vypracované Svetovou colnou organizáciou prispievajú významným spôsobom k výkladu jednotlivých položiek bez toho, aby boli právne záväzné (pozri rozsudky zo 16. júna 1994, Develop Dr. Eisbein,
C-35/93, Zb. s. I-2655
, bod 21, a z , B.A.S. Trucks,
C-400/05, Zb. s. I-311
, bod 28). Znenie týchto vysvetliviek musí byť teda v súlade s ustanoveniami KN a nemôže meniť ich rozsah (rozsudky z , ROSE Elektrotechnik,
C-280/97, Zb. s. I-689
, bod 23; z , Intermodal Transports,
C-495/03, Zb. s. I-8151
, bod 48, a z , Possehl Erzkontor,
C-445/04, Zb. s. I-10721
, bod 20).
V prejednávanej veci Methrema v súvislosti s otázkou, či sú tyče z volfrámu a z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ porovnateľné so surovým stavom týchto kovov, najprv tvrdí, že pojem „surový“ v danej veci skôr súvisí s „formami, formovanými časťami alebo tvarovaním materiálov“.
S týmto výkladom nemožno súhlasiť. Zo znenia podpoložiek KN relevantných vo veci samej a z ich vzájomnej spojitosti totiž vyplýva, že pojem „surový“, tak ako je použitý v týchto podpoložkách, neodkazuje na dimenzie sporných kovových predmetov, ale na ich pôvodný neprepracovaný stav. Tento výklad osobitne jasne vyplýva z niektorých jazykových verzií nariadenia č. 2388/2000, napríklad z dánskej („ubearbejdet“), anglickej („unwrought“), talianskej („greggio“), fínskej („muokkaamaton“) a zo švédskej verzie („i obearbetad form“).
Metherma sa okrem toho domnieva, že tyče z volfrámu a z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ nemôžu byť porovnávané so surovou formou týchto kovov, pretože volfrám a molybdén vďaka spekaniu získavajú iné vlastnosti, ktoré z nich robia výrobky a tým sa z nich stávajú „predmety zo základných kovov“.
Očividne podľa vysvetliviek HS vzťahujúcich sa na dotyčné položky 81.01 a 81.02 eventuálne možno pripustiť, že volfrám a molybdén vo forme prášku spekaním získava dodatočné vlastnosti, napríklad kujnosť. To však nemá vplyv na to, ako vyplýva z tých istých vysvetliviek, že tyče z volfrámu alebo z molybdénu získané jednoduchým spekaním vznikajú „zlievaním častí prášku do pevnej a stabilnej masy bez toho, aby sa tyče lámali“. Ako vyplýva najmä z poslednej časti vysvetlivky HS, ktorá sa týka uvedenej položky 81.01, bez neskoršieho spracovania alebo prepracovania týchto tyčí skutočnosť, že v dôsledku spekania volfrám alebo molybdén už nemajú formu prášku, ale sú pevnou hmotou, nemôže viesť prinajmenšom na účely uplatnenia KN k tomu, aby sa sporné kovy považovali za kovy, ktoré už nie sú v surovom stave.
Ako už uviedla Komisia, zo znenia uvedených podpoložiek 81019110 a 82019110 KN, záväzného v čase skutkových okolností rozhodujúcich vo veci samej, v každom prípade vyplýva, že surová forma sporných kovov na účely KN zahŕňa „tyče získané jednoduchým spekaním“. Je isté, ako vyplýva zo znenia otázky vnútroštátneho súdu, ako aj z bodov 32, 35 a 51 tohto rozsudku, že vo veci samej ide práve o tieto tyče.
Z vyššie uvedeného vyplýva, že tyče z volfrámu a z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ zodpovedajú surovej forme týchto kovov, t. j. zodpovedajú položkám 8101 a 8102 KN, a v dôsledku toho sa nemožno domnievať, že tieto tyče patria aj pod pojem „predmety zo základných kovov“ v zmysle týchto položiek.
Podľa názoru Methermy bez ohľadu na to, či vo veci samej ide o surovú formu sporných kovov, alebo o predmety zo základných kovov, tyče z volfrámu a z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ sa rozbitím alebo rozrezaním môžu stať definitívne nepoužiteľnými. Takéto rozlámané tyče totiž podľa názoru Methermy už nemôžu byť prepracované na plechy, tyče alebo drôty. Z tohto hľadiska Metherma odkazuje na poznámku 8 písm. a) uvedenú v triede XV KN, v zmysle ktorej sa za „odpad a šrot“ považujú najmä kovové predmety ďalej už nepoužiteľné vzhľadom na ich zlomenie alebo rozrezanie.
V rozsahu, v akom táto argumentácia spočíva na predpoklade, že tyče z volfrámu a z molybdénu získané jednoduchým spekaním predstavujú v ich neporušenom stave predmety zo základných kovov, je uvedená argumentácia nesprávna, lebo z bodu 54 tohto rozsudku vyplýva, že tieto tyče patria na účely podpoložiek 8101 a 8102 KN pod surový volfrám alebo surový molybdén.
Metherma v tomto kontexte napáda výklad vnútroštátneho súdu, podľa ktorého v zásade nemôže byť surový volfrám alebo surový molybdén prepracovaný na odpad a šrot. Odvolávajúc sa na vysvetlivku HS, ktorá sa týka príslušnej položky 81.01, tvrdí, že na jednej strane len určité pevné formy sporných kovov môžu byť porovnávané so surovou formou, a to čiastočky prášku lisované na ingoty alebo prizmatické tyče. Na druhej strane odpad a šrot môže byť získaný aj zo surových foriem, ako vyplýva z vysvetlivky HS, ktorá sa týka príslušnej položky 72.04 HS, podľa ktorej odpad a šrot sa vyskytuje vo forme „zvyškov z ingotov“.
Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, treba pripomenúť, že znenie podpoložiek KN sporných vo veci samej sa týka surového volfrámu alebo molybdénu „vrátane tyčí a prútov, získaných jednoduchým spekaním“. Z toho vyplýva, že tieto kovy sa môžu vyskytovať aj v inej surovej forme než vo forme tyčí získaných opísaným spôsobom. Nie je teda vylúčená ani možnosť, že aj úlomky tyčí z volfrámu alebo z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ predstavujú surovú formu sporných kovov.
Pokiaľ ide o druhé tvrdenie, treba uviesť, že Metherma sa opiera o selektívne čítanie vysvetlivky HS k dotknutej položke 72.04. Z uvedenej vysvetlivky výslovne vyplýva najmä to, že šrot, akým sú aj zvyšky z ingotov, musí byť výsledkom výroby alebo opracovania sporných kovov. Manuálne rozbitie surového volfrámu a molybdénu sporných vo veci samej nezodpovedá tomuto zneniu.
Z vyňatých častí vysvetliviek HS týkajúcich sa položiek 81.01 a 81.02 HS, uvedených v bodoch 24 a 25 tohto rozsudku, vyplýva, že tyče z volfrámu alebo z molybdénu získané jednoduchým spekaním nezodpovedajú „výrobkom“ v zmysle vysvetlivky HS týkajúcej sa príslušnej položky 72.04, podľa ktorej kategória odpadu a šrotu sa nevzťahuje na výrobky, ktoré po zlepšení (alebo bez neho) môžu byť použité buď na pôvodný účel, alebo na iné účely, a nevzťahuje sa ani na výrobky, ktoré bez opätovnej premeny na kov môžu byť prepracované na iné výrobky. Aj keby sme súhlasili s tézou Methermy, podľa ktorej tyče z volfrámu alebo z molybdénu získané jednoduchým spekaním by mohli byť „výrobkami“, z údajov vnútroštátneho súdu, ktoré Metherma nenapadla, predovšetkým vyplýva, že rozbité tyče sporné vo veci samej sú vhodné na roztavenie pri výrobe ocele bez opätovnej premeny na sporné kovy.
Na základe vyššie uvedeného treba na položenú otázku odpovedať v tom zmysle, že KN uvedená v prílohe I nariadenia č. 2658/87, v znení platnom počas roka 2001, t. j. v znení, ktoré vyplýva z nariadenia č. 2388/2000, sa má vykladať v tom zmysle, že tyče z volfrámu alebo z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ patria do príslušných podpoložiek 81019110 a 81029110. Tieto tyče, ktoré patria do surovej formy sporných kovov a nepatria pod predmety zo základných kovov, nemôžu byť polámaním alebo rozbitím prepracované na šrot patriaci do podpoložiek 81019190 a 81029190 uvedenej KN.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (siedma komora) rozhodol takto:

Kombinovaná nomenklatúra uvedená v prílohe I nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku v znení platnom počas roka 2001, t. j. v znení, ktoré vyplýva z nariadenia Komisie (ES) č. 2388/2000 z , ktorým sa mení a dopĺňa príloha I nariadenia č. 2658/67, sa má vykladať v tom zmysle, že tyče z volfrámu alebo z molybdénu „získané jednoduchým spekaním“ patria do príslušných podpoložiek 81019110 a 81029110. Tieto tyče, ktoré patria do surovej formy sporných kovov a nepatria pod predmety zo základných kovov, nemôžu byť polámaním alebo rozbitím prepracované na šrot patriaci do podpoložiek 81019190 a 81029190 uvedenej kombinovanej nomenklatúry.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: nemčina.