CELEX: 62008CJ0077
Eksporto grąžinamosios išmokos
Diferencijuota grąžinamoji išmoka
Prašymo pateikimo momentas
Eksporto deklaracija
Išleidimo vartojimui paskirties valstybėje formalumų užbaigimą patvirtinančių įrodymų nebuvimas
Sankcija

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1987 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3665/87, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (
OL L 310, p. 57
, toliau – Reglamentas Nr. 3665/87), su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2945/94 (
OL L 351, p. 1
), 11 straipsnio 1 dalies išaiškinimu.
Šis prašymas pateiktas byloje tarp pagal Austrijos teisę įsteigtos bendrovės
Dachsberger & Söhne GmbH
ir
Zollamt Salzburg, Erstattungen
(Zalcburgo muitinės grąžinamųjų išmokų skyriaus) dėl kiaulienos eksporto iš Europos Bendrijos.
Teisinis pagrindas
Bendrijos teisės aktai
Pirmiausia reikia pažymėti, jog kadangi pagrindinėje byloje nagrinėjamos eksporto grąžinamosios išmokos išmokėtos už pagal 1999 m. sausio mėn. pateiktą deklaraciją iš Bendrijos eksportuotą kiaulieną, prašymą priimti prejudicinį sprendimą reikia nagrinėti atsižvelgiant į Reglamentą Nr. 3665/87, su pakeitimais, padarytais 1997 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 495/97 (
OL L 77, p. 12
, toliau – Reglamentas Nr. 3665/87).
Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnyje nustatyta:
„1.   Eksporto diena – tai diena, kai muitinės pareigūnai priima eksporto deklaraciją, kurioje nurodoma, jog bus prašoma grąžinamosios išmokos.
2.   Pagal eksporto deklaracijos priėmimo dieną nustatoma:
a)
taikomas grąžinamosios išmokos dydis, jeigu grąžinamoji išmoka nebuvo nustatyta iš anksto;
b)
visi grąžinamosios išmokos dydžio patikslinimai, jeigu grąžinamoji išmoka buvo nustatyta iš anksto.
3.   Visi kiti veiksmai, kurių teisinės pasekmės yra tokios pat kaip ir priėmus eksporto deklaraciją, laikomi lygiaverčiais šio dokumento priėmimui.
4.   Pagal eksporto dieną nustatomas eksportuoto produkto kiekis, pobūdis ir charakteristikos.
5.   Dokumente, kuris naudojamas eksportuojant produktus ar prekes, turi būti nurodyta visa informacija, reikalinga grąžinamajai išmokai apskaičiuoti, būtent:
a)
produktų aprašymas, padarytas pagal grąžinamosioms eksporto išmokoms taikomą nomenklatūrą;
b)
produktų grynoji masė arba, jeigu taikytina, kiekis, išreikštas matavimo vienetais, kurie bus naudojami apskaičiuojant grąžinamąją išmoką;
<…>
6.   Priimant eksporto deklaraciją arba atliekant šiuos veiksmus, produktai perduodami muitinės priežiūrai tol, kol jie išvežami iš Bendrijos muitų teritorijos.“ (Neoficialus vertimas)
Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalis susijusi su nepagrįstai išmokėtų eksporto grąžinamųjų išmokų susigrąžinimu ir sankcijomis. Šios dalies pirmojoje – trečiojoje pastraipose nurodyta:
„1.   Jeigu nustatoma, kad eksportuotojas, siekdamas gauti grąžinamąją eksporto išmoką, paprašė sumos, didesnės nei taikoma išmoka, grąžinamoji išmoka už atitinkamus eksportuotus produktus bus ta, kuri taikoma iš tikrųjų eksportuotiems produktams, tačiau sumažinta:
a)
puse skirtumo tarp prašomos grąžinamosios išmokos ir iš tikrųjų eksportuotiems produktams taikomos grąžinamosios išmokos;
b)
dvigubu skirtumu tarp prašomos grąžinamosios išmokos ir taikomos grąžinamosios išmokos, jei eksportuotojas sąmoningai pateikia melagingą informaciją.
Prašoma grąžinamoji išmoka yra laikoma suma, kuri apskaičiuojama remiantis informacija, pateikiama pagal 3 straipsnį ar 25 straipsnio 2 dalį. Jeigu grąžinamoji išmoka priklauso nuo paskirties vietos, prašoma diferencijuota išmokos dalis apskaičiuojama pagal 49 straipsnį, pateikus duomenis apie produktų kiekį, svorį ir paskirties vietą.
a punkte nurodyta sankcija netaikoma:
a)
tais atvejais, kai atsiranda
force majeure
aplinkybių;
b)
išimtiniais atvejais, kai eksportuotojas, sužinojęs, kad prašoma grąžinamoji išmoka yra per didelė, savo iniciatyva nedelsdamas raštu praneša apie tai kompetentingai institucijai, nebent kompetentinga institucija eksportuotoją jau informavo, kad ji ketina tirti paraišką, arba eksportuotojas sužino apie šį ketinimą kitu būdu, arba kompetentinga institucija jau nustatė paprašytos grąžinamosios išmokos neatitikimą taisyklėms;
c)
tais atvejais, kai prašant grąžinamosios išmokos padaroma akivaizdi klaida, kurią pripažįsta kompetentingos institucijos;
d)
tais atvejais, kai grąžinamosios išmokos prašoma pagal Reglamento (EB) Nr. 1222/94 nuostatas, ypač pagal jo 3 straipsnio 2 dalį, ir kai ji apskaičiuojama pagal vidutinius kiekius, sunaudotus per nurodytą laikotarpį;
e)
tais atvejais, kai patikslinamas svoris, jeigu svorio skirtumas atsirado dėl svėrimo būdo.
<…>
Sankcijos paprastai netaikomos, jeigu prašoma grąžinamoji išmoka didesnė nei grąžinamoji išmoka, taikoma pagal 2a straipsnio 2 dalį, 20 straipsnio 3 dalį, 33 straipsnio 2 dalį ir (arba) 48 straipsnį.“ (Neoficialus vertimas)
Reglamento Nr. 3665/87 2 antraštinės dalies 2 skirsnio 16 straipsnio „Diferencijuotos grąžinamosios išmokos“ 1 dalyje numatyta, jog tais atvejais, kai grąžinamosios išmokos dydis diferencijuojamas pagal paskirties vietą, grąžinamosios išmokos mokamos atsižvelgiant į 17 ir 18 straipsniuose nurodytas papildomas sąlygas.
Pagal Reglamento Nr. 3665/87 17 straipsnio 1 dalį per 12 mėnesių nuo eksporto deklaracijos priėmimo dienos nepakitusios būsenos produktai turi būti importuoti į trečiąją šalį ar vieną iš trečiųjų šalių, kuriai taikoma grąžinamoji išmoka. Pagal šio reglamento 17 straipsnio 3 dalį produktas laikomas importuotu užbaigus išleidimo vartojimui trečiojoje šalyje muitinės formalumus.
Šio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje išvardyti dokumentai, kuriais galima įrodinėti išleidimo vartojimui trečiojoje šalyje muitinės formalumų užbaigimą.
Reglamento Nr. 3665/87 20 straipsnio 1 dalimi leidžiama nukrypti nuo 16 straipsnio, pagal kurį dalis grąžinamosios išmokos sumokama pateikus įrodymus, kad produktas išgabentas iš Bendrijos muitų teritorijos.
Šio reglamento 20 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad ši dalis apskaičiuojama pagal mažiausią grąžinamosios išmokos dydį, atėmus 20% skirtumo tarp iš anksto nustatyto išmokos dydžio ir mažiausio išmokos dydžio; dydžio nenustatymas laikomas mažiausiu dydžiu.
To paties reglamento 20 straipsnio 3 dalyje nurodyta:
„Tais atvejais, kai produktai nepristatomi į paskirties vietą, nurodytą išduotos licencijos su iš anksto nustatyta grąžinamąja išmoka 7 langelyje:
a)
jeigu grąžinamosios išmokos dydis, nustatytas faktinei paskirties vietai, yra lygus arba didesnis negu išmokos dydis, nustatytas 7 langelyje nurodytai paskirties vietai, taikoma 7 langelyje nurodytai paskirties vietai nustatyta grąžinamoji išmoka;
b)
jeigu grąžinamosios išmokos dydis, nustatytas faktinei paskirties vietai, yra mažesnis negu išmokos dydis, nustatytas 7 langelyje nurodytai paskirties vietai, mokama grąžinamoji išmoka apskaičiuojama:
—
taikant grąžinamosios išmokos dydį, nustatytą konkrečiai paskirties vietai,
—
atėmus, išskyrus atvejus, kai atsiranda
force majeure
aplinkybių, 20% skirtumo tarp grąžinamosios išmokos, nustatytos 7 langelyje nurodytai paskirties vietai, ir išmokos, nustatytos tikrajai paskirties vietai.
Taikant pirmąją pastraipą atsižvelgiama į tuos grąžinamųjų išmokų dydžius, kurie taikomi paraiškos išduoti licenciją pateikimo dieną.
Jeigu tai pačiai eksporto operacijai taikomos šios straipsnio dalies pirma ir antra pastraipos ir 11 straipsnis, pagal pirmąją pastraipą apskaičiuota suma sumažinama 11 straipsnyje nurodyta sankcijos suma.“ (Neoficialus vertimas)
Reglamento Nr. 3665/87 4 antraštinės dalies „Grąžinamųjų išmokų mokėjimo tvarka“ 47 straipsnis suformuluotas taip:
„1.   Grąžinamosios išmokos mokamos tik gavus specialią eksportuotojo ir valstybės narės, kurios teritorijoje buvo priimta eksporto deklaracija, paraišką.
Paraiška sumokėti grąžinamąją išmoką pateikiama:
a)
raštu; šiuo tikslu valstybės narės gali nustatyti specialią paraiškos formą; arba
b)
informacinėmis sistemomis, laikantis taisyklių, kurias, gavusios Komisijos pritarimą, nustato kompetentingos institucijos.
<…>
2.   Išskyrus tuos atvejus, kai atsiranda
force majeure
aplinkybių, dokumentai, susiję su grąžinamosios išmokos mokėjimu arba užstato grąžinimu, turi būti pateikti per 12 mėnesių nuo eksporto deklaracijos priėmimo dienos.
<…>“ (Neoficialus vertimas)
Nacionalinės teisės aktai
Nuo 1998 m. balandžio 1 d. Austrijos teisės aktais numatyta galimybė Reglamento Nr. 3665/87 47 straipsnio 1 dalyje numatytos specialios išmokėjimo paraiškos duomenis nurodyti tiesiog eksporto deklaracijoje.
Pagrindinės bylos aplinkybės ir prejudiciniai klausimai
1999 m. sausio 18 d. ieškovė pagrindinėje byloje deklaravo 0203 21 10 9000 tarifinėje pozicijoje klasifikuojamų sušaldytos kiaulienos skerdenos ir skerdenų pusių eksportą iš Bendrijos nurodydama, kad šios siuntos paskirties valstybė yra Rusija, ir eksporto deklaracijoje paprašydama išmokėti eksporto grąžinamąsias išmokas.
Šios mėsos eksporto muitinės formalumams atlikti pateiktoje eksporto licencijoje, kurioje iš anksto nustatyta grąžinamoji išmoka, nurodyta iš anksto nustatytos grąžinamosios išmokos galiojimo data yra 1999 m. sausio 14 diena. Vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2634/98, kuriuo nustatomos kiaulienos sektoriaus eksporto grąžinamosios išmokos (
OL L 333, p. 24
), tuo metu pagrindinėje byloje nagrinėjamos pozicijos atžvilgiu buvo taikomos įvairios grąžinamosios išmokos: 20 ekiu už kiekvieną 100 kg grynojo svorio produkto, kurio paskirties vieta – Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika; 70 ekiu už 100 kg grynojo svorio produkto, kurio paskirties vieta – Rusijos Federacija, ir 40 ekiu už 100 kg grynojo svorio produkto, kurio paskirties vieta – kitos valstybės.
Rusijos valdžios institucijų išduota muitinės formalumų užbaigimo pažyma ir važtaraščio kopija 1999 m. vasario 18 d. buvo pateikti
Zollamt Salzburg, Erstattungen
, t. y. Austrijos mokėjimo agentūrai. Sprendimu pastaroji paskyrė prašomą eksporto grąžinamąją išmoką.
Tačiau konstatavusi, kad pažyma, pateikta siekiant įrodyti su išleidimo vartojimui Rusijoje susijusių muitinės formalumų užbaigimą, buvo netikra, 2002 m. vasario 14 d. Sprendimu
Zollamt Salzburg, Erstattungen
pareikalavo grąžinti diferencijuotą suteiktos eksporto grąžinamosios išmokos dalį ir, vadovaudamasi Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos a punktu, paskyrė ieškovei pagrindinėje byloje sankciją. Kadangi pakako įrodymų, patvirtinančių, jog nagrinėjamas produktas buvo išgabentas iš Bendrijos muitų teritorijos, buvo skirta tik bazinio dydžio grąžinamoji išmoka.
Kadangi dėl šio sprendimo ieškovės pagrindinėje byloje pateiktas administracinis skundas buvo atmestas, ji 2006 m. vasario 27 d. pareiškė ieškinį teisme, kurį nagrinėja
Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Graz
.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme ieškovė pagrindinėje byloje užginčijo jai paskirtos sankcijos dydį. Šiuo atžvilgiu šis teismas nurodo, kad 2002 m. liepos 11 d. Sprendime
Käserei Champignon Hofmeister
(
C-210/00, Rink. p. I-6453
) Teisingumo Teismas patvirtino, jog Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos a punkte numatyta sankcijų sistema atitinka proporcingumo principą. Tačiau prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui lieka abejonių, ar sankcija paskirta teisėtai, todėl klausia, kuria data reikėtų vadovautis apskaičiuojant prašomą grąžinamąją išmoką Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos prasme diferencijuotos grąžinamosios išmokos atveju.
Šiomis aplinkybėmis
Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Graz
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1)
Ar <…> Reglamento <…> Nr. 3665/887 <…> 11 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos antrasis sakinys, pagal kurį „diferencijuota išmokos dalis apskaičiuojama, remiantis pateiktais duomenimis apie kiekį, svorį ir paskirtį pagal 47 straipsnį“, turi būti aiškinamas taip, kad sąvoka „duomenys apie kiekį, svorį ir paskirtį, pateikti pagal 47 straipsnį“ daroma nuoroda į specialioje paraiškoje pagal 47 straipsnio 1 dalį pateikiamą informaciją, o diferencijuotos išmokos dalies paprašoma tik 47 straipsnio 1 dalyje numatytos paraiškos pateikimo momentu?
2)
Jeigu į pirmąjį klausimą būtų atsakyta teigiamai, ar minėta nuostata turi būti aiškinama taip, kad tuo atveju, kai išmokėjimo paraiška turi būti pateikiama pagal <…> Reglamento <…> Nr. 3665/87 47 straipsnio 1 dalį dar „eksporto dokumente, naudojamame grąžinamajai išmokai gauti“ (šiuo atveju – eksporto deklaracijoje), prašoma grąžinamoji išmoka, kiek tai susiję su jos diferencijuota dalimi, turi būti apskaičiuojama remiantis eksporto deklaracijoje pateikta informacija, nes diferencijuotos išmokos dalies prašoma ir eksporto deklaracija?
3)
Jeigu į pirmąjį klausimą būtų atsakyta neigiamai, ar minėta nuostata turi būti aiškinama taip, kad prašomos išmokos diferencijuota dalis turi būti apskaičiuojama remiantis dokumentais, pateiktinais pagal <…> Reglamento <…> Nr. 3665/87 47 straipsnį, todėl diferencijuotos išmokos dalies prašoma tik pateikiant „su mokėjimu susijusius dokumentus“ <…> Reglamento <…> Nr. 3665/87 47 straipsnio 2 dalies prasme?
4)
Jeigu į trečiąjį klausimą būtų atsakyta teigiamai, ar minėta nuostata turi būti aiškinama taip, kad prašant diferencijuotos išmokos dalies pakanka pateikti <…> Reglamento <…> Nr. 3665/87 47 straipsnio 2 dalyje nurodytus dokumentus, net jei jie yra su trūkumais ir iš to atsiranda teisinės pasekmės, t. y. <…> Reglamento <…> Nr. 3665/87 11 straipsnyje numatyta sankcija taikoma ir diferencijuotos išmokos dalies atžvilgiu?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo ir trečiojo klausimų
Pirmuoju ir trečiuoju klausimu, kuriuos reikėtų nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar nuorodą į Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos antrąjį sakinį, pagal kurį „diferencijuota išmokos dalis apskaičiuojama, remiantis pateiktais duomenimis apie kiekį, svorį ir paskirtį pagal 47 straipsnį“, reikia aiškinti taip, kad diferencijuotos grąžinamosios išmokos atveju prašymo dėl jos diferencijuotos dalies pateikimo momentas yra Reglamento Nr. 3665/87 47 straipsnio 1 dalyje numatytos paraiškos arba šio reglamento 47 straipsnio 2 dalyje numatytų su grąžinamosios išmokos mokėjimu susijusių dokumentų pateikimo momentas.
Pirmiausia reikia priminti Reglamente Nr. 3665/87 įtvirtintą eksporto grąžinamosios išmokos mokėjimo tvarką.
Pirma, eksportuotojas pateikia Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnio 5 dalyje numatytą dokumentą, kuriuo jis pareiškia norą eksportuoti žemės ūkio produktus ir už tai gauti grąžinamąją išmoką.
Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas konstatavo, kad Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnyje nurodyta informacija reikalinga ne vien norint matematiškai apskaičiuoti tikslią grąžinamosios išmokos sumą, bet daugiau ir visų pirma skirta nustatyti, ar apskritai egzistuoja teisė į šią išmoką, bei pradėti grąžinamosios išmokos paraiškos patikrinimo procedūrą, pagal kurią gali būti taikoma šio reglamento 11 straipsnio 1 dalyje numatyta sankcija (šiuo atžvilgiu žr. 2005 m. balandžio 14 d. Sprendimo
Käserei Champignon Hofmeister
,
C-385/03, Rink. p. I-2997
, 22, 29 ir 36 punktus, Sprendimo
Fleisch-Winter
,
C-309/04, Rink. p. I-10349
, 41 punktą ir pagal analogiją Sprendimo
Elfering Export
,
C-27/05, Rink. p. I-3681
, 25 ir 27 punktus).
Antra, vadovaujantis Reglamento Nr. 3665/877 47 straipsnio 1 dalimi eksportuotojas privalo pateikti išmokėjimo paraišką, kuria jis aiškiai informuoja muitinę, kad prašo išmokėti grąžinamąją išmoką.
Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad ši išmokėjimo paraiška yra techninis procedūrinis dokumentas, kurį eksportuotojas turi pateikti tam, kad jam būtų sumokėta išmoka. Nors ši paraiška yra išankstinė eksporto grąžinamosios išmokos mokėjimo sąlyga, ji nėra teisinis teisės į tokią išmoką pagrindas (šiuo atžvilgiu žr. minėtų sprendimų
Käserei Champignon Hofmeister
26 ir 27 bei
Fleisch-Winter
40 punktą).
Atsižvelgdamas į šiuos motyvus Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad apskaičiuojant prašomos grąžinamosios išmokos sumą Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies pirmosios ir antrosios pastraipų prasme, remiamasi tik šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nurodytu dokumentu, t. y. eksporto deklaracija arba kitu eksporto dokumentu (šiuo atžvilgiu žr. minėto sprendimo
Käserei Champignon Hofmeister
22 ir 23 punktus). Už šiame dokumente pateiktą klaidingą informaciją, dėl kurios gali būti paskirta didesnė nei priklausytų grąžinamoji išmoka, gali būti skiriama Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies pirmojoje ir antrojoje pastraipose numatyta sankcija (šiuo atžvilgiu žr. minėto sprendimo
Käserei Champignon Hofmeister
36 punktą ir revoliucinę dalį).
Kalbant apie diferencijuotą grąžinamąją išmoką, Reglamento Nr. 3665/87 20 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta, kad pagal mažiausią eksporto dieną taikytiną grąžinamosios išmokos dydį apskaičiuota bazinė grąžinamoji išmoka sumokama eksportuotojui pateikus įrodymus, kad produktas išgabentas iš Bendrijos muitų teritorijos. Diferencijuotai grąžinamosios išmokos daliai taikomos papildomos sąlygos, apibrėžtos šio reglamento 17 ir 18 straipsniuose. Per 12 mėnesių nuo eksporto deklaracijos priėmimo dienos eksportuotojas turi įrodyti, kad produktas importuotas į trečiąją šalį ar vieną iš trečiųjų šalių, kuriai taikoma grąžinamoji išmoka, pateikdamas su išleidimu vartojimui trečiojoje šalyje susijusių muitinės formalumų užbaigimą patvirtinančius įrodymus.
Taigi reikia išnagrinėti, ar diferencijuotos išmokos atveju Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos antro sakinio nuoroda į pagal šio reglamento 47 straipsnį pateikiamus duomenimis reiškia, kad diferencijuotos išmokos dalies paprašoma ne Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnio 5 dalyje nurodyto dokumento pateikimo momentu, bet šio reglamento 47 straipsnio numatytos išmokėjimo paraiškos arba su grąžinamosios išmokos mokėjimu susijusių dokumentų pateikimo momentu.
Reikia pažymėti, kad skirtingos Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnio ir 47 straipsnio funkcijos, apie kurias priminta šio sprendimo 23–27 punktuose, nepriklauso nuo to, ar grąžinamoji išmoka yra diferencijuota.
Iš Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnio 5 dalies matyti, kad joje minimame dokumente, nesvarbu jo pavadinimas, „turi būti nurodyta visa informacija, reikalinga grąžinamajai išmokai apskaičiuoti, būtent“: pirma, atitinkamų produktų aprašymas pagal grąžinamosioms išmokoms taikomą nomenklatūrą, antra, produktų grynoji masė arba jų kiekis ir, trečia, jei būtina grąžinamajai išmokai apskaičiuoti, – atitinkamų produktų sudėtis. Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad šioje 5 dalyje nurodytas duomenų sąrašas nėra baigtinis (minėtų sprendimų
Fleisch-Winter
29 punktas ir
Elfering Export
25 punktas). Žodis „būtent“ reiškia, kad Bendrijos teisės aktų leidėjas aiškiai įvardija tik tam tikrus duomenis. Todėl frazė „visą informaciją“ turi apimti visus duomenis, susijusius su eksporto grąžinamosios išmokos skyrimo sąlygomis (šiuo atžvilgiu dėl Reglamentą Nr. 3665/87 pakeitusio 1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (
OL L 102, p. 11
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 25 t., p. 129) žr. minėto sprendimo
Elfering Export
26 punktą).
Taigi Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnio 5 dalis apima visus duomenis, kuriais remiantis nustatoma, ar egzistuoja teisė į šią išmoką, įskaitant jos diferencijuotą dalį. Diferencijuotos grąžinamosios išmokos atveju šie duomenys apima ir trečiosios šalies ar trečiųjų šalių, kurioms numatyta grąžinamoji išmoka, nurodymą.
Šio reglamento 47 straipsnyje numatyti tik administraciniai formalumai, kuriuos eksportuotojas privalo atlikti, kad jam būtų išmokėta grąžinamoji išmoka.
Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos antro sakinio nuoroda į pagal šio reglamento 47 straipsnį pateikiamus duomenis nesiekiama pakeisti ir nepakeičiama ribota ir visiškai procedūrinė šio reglamento 47 straipsnio 1 dalyje numatytos išmokėjimo paraiškos ir to paties reglamento 47 straipsnio 2 dalyje numatytų su grąžinamosios išmokos mokėjimu susijusių dokumentų funkcija.
Ši nuoroda diferencijuotos grąžinamosios išmokos atveju leidžia tik atsižvelgti į galimus produkto kiekio, svorio ir (arba) paskirties vietos pokyčius, atsiradusius eksporto operacijos metu, po eksporto deklaracijos priėmimo. Į šiuos pokyčius turi būti atsižvelgta nustatant, ar eksportuotojui taikyti sankciją, ir prireikus – apskaičiuojant šios sankcijos sumą.
Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė taikyti sankciją ūkio subjektui, kuris sąmoningai ar nesąmoningai paprašo didesnės eksporto grąžinamosios išmokos nei taikoma už faktiškai įvykdytą eksportą.
Tais atvejais, kai grąžinamosios išmokos dydis skirtingoms paskirties vietoms skiriasi, kompetentingos valdžios institucijos turi patikrinti, ar atitinkami produktai iš tikrųjų buvo importuoti į trečiąją šalį arba trečiąsias šalis, kurioms numatyta grąžinamoji išmoka. Tai atlikdamos jos gali remtis su grąžinamosios išmokos mokėjimu susijusiais dokumentais ir konkrečiai – muitinės formalumų užbaigimą patvirtinančiais įrodymais. Be to, remdamosi šiais dokumentais kompetentingos institucijos gali apskaičiuoti grąžinamosios išmokos sumą už realiai įvykdytą eksportą.
Net jei dėl praktinių sumetimų eksporto deklaracija ir išmokėjimo paraiška gali būti tas pats dokumentas, kaip yra pagrindinėje byloje nagrinėjamu atveju, laikytina, kad diferencijuotos grąžinamosios išmokos, įskaitant jos diferencijuotą dalį, „paprašoma“ Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies prasme šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nurodyto dokumento pateikimo momentu.
Toks Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos aiškinimas atitinka šiuo reglamentu įtvirtintą išmokėjimo paraiškų tikrinimo ir sankcijų sistemą.
Kitoks aiškinimas lemtų galimybę paduodant išmokėjimo paraišką arba su grąžinamosios išmokos mokėjimu susijusius dokumentus teisėtai pateikti grąžinamosios išmokos paraišką už jau eksportuotus ir, galimas dalykas, patikrintus produktus.
Tokia galimybė panaikintų ne tik bet kokį Reglamento Nr. 3665/87 3 straipsnio, bet ir grąžinamųjų išmokų paraiškų tikrinimo procedūros veiksmingumą. Fizinis produktų, už kuriuos paprašyta skirti grąžinamąsias išmokas, tikrinimas yra svarbi kovos su pažeidimais ir apgaule priemonė grąžinamųjų išmokų srityje. Todėl norint pasiekti patikrinimų tikslą, būtina, kad, eksportuotojui pateikus jam pareigas sukeliančią grąžinamosios išmokos paraišką, būtų atliekami patikrinimai (šiuo atžvilgiu žr. minėto sprendimo
Käserei Champignon Hofmeister
27 ir 28 punktus).
Be to, kadangi grąžinamosios išmokos, įskaitant jos diferencijuotą dalį, galima paprašyti per 12 mėnesių nuo eksporto deklaracijos priėmimo, eksportuotojas galėtų, net ir užbaigęs eksporto procedūrą, adaptuoti savo grąžinamosios išmokos paraišką kaip užsimanęs arba atsižvelgdamas į, galimas dalykas, atlikto patikrinimo rezultatus ir taip išvengti bet kokių sankcijų. Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalyje numatytos sankcijos taptų beveik visiškai neatgrasančios.
Tiesa, pagal Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies septintąją pastraipą šioje dalyje numatytos sankcijos netaikomos, kai prašoma didesnės grąžinamosios išmokos nei taikytina pagal šio reglamento 20 straipsnio 3 dalį. Pastarosios nuostatos pirmosios pastraipos b punkte numatyta, kad tuo atveju, kai produktai nepristatomi į eksporto licencijoje, kurioje iš anksto nustatyta grąžinamoji išmoka, nurodytą paskirties vietą ir grąžinamoji išmoka, nustatyta faktinei paskirties vietai, yra mažesnė nei nustatyta šioje licencijoje nurodytai vietai, mokėtina grąžinamoji išmoka apskaičiuojama pagal tą grąžinamosios išmokos dydį, kuris nustatytas faktinei paskirties vietai, iš jo atimant, išskyrus
force majeure
aplinkybes, 20% skirtumo tarp nurodytai ir faktinei paskirties vietoms nustatytų grąžinamųjų išmokų.
Tačiau Reglamente Nr. 3665/87, kaip nurodė Komisija, nėra specialios nuostatos, skirtos tokiai situacijai, kaip antai nagrinėjama pagrindinėje byloje, kai eksportuotojas įrodė, jog produktai buvo eksportuoti iš Bendrijos muitų teritorijos, tačiau neįrodė, kad jie buvo išleisti į apyvartą trečiojoje valstybėje, kuriai numatyta grąžinamoji išmoka. Tokioje situacijoje, kai nėra įrodymų apie nagrinėjamų produktų „faktinę paskirties vietą“, šio reglamento 20 straipsnio 3 dalis netaikoma. Kadangi tokiu atveju eksportuotojas laikytinas paprašiusiu didesnės grąžinamosios išmokos nei taikytina, jam skirtina Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalies pirmojoje pastraipoje numatyta sankcija, nebent įvykdyta viena iš sąlygų, išsamiai nurodytų tos pačios 1 dalies trečiojoje ir septintojoje pastraipose.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pirmąjį ir trečiąjį klausimus reikia atsakyti taip: Reglamento Nr. 3665/87 11 straipsnio 1 dalis aiškintina taip, kad diferencijuotos išmokos atveju jos diferencijuotos dalies paprašoma ne Reglamento Nr. 3665/87 47 straipsnio 1 dalyje numatytos paraiškos arba šio reglamento 47 straipsnio 2 dalyje numatytų su grąžinamosios išmokos mokėjimu susijusių dokumentų pateikimo momentu, bet šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje numatyto dokumento pateikimo momentu. Šiame dokumente nurodžius didesnę nei taikytina grąžinamąją išmoką lemiančius duomenis, kurie vėliau pasirodo esantys neteisingi, užtraukia, išskyrus šio reglamento 11 straipsnio 1 dalies trečiojoje ir septintojoje pastraipose numatytus atvejus, šio 11 straipsnio 1 dalies pirmojoje ir antrojoje pastraipoje numatytas sankcijas.
Atsižvelgiant į atsakymą, pateiktą į pirmąjį ir trečiąjį klausimus, nereikia atsakyti į antrąjį ir ketvirtąjį klausimus.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija) nusprendžia:

1987 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3665/87, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles, su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 495/97, 11 straipsnio 1 dalis aiškintina taip, kad diferencijuotos išmokos atveju jos diferencijuotos dalies paprašoma ne Reglamento Nr. 3665/87 47 straipsnio 1 dalyje numatytos paraiškos arba šio reglamento 47 straipsnio 2 dalyje numatytų su grąžinamosios išmokos mokėjimu susijusių dokumentų pateikimo momentu, bet šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje numatyto dokumento pateikimo momentu. Šiame dokumente nurodžius didesnę nei taikytina grąžinamąją išmoką lemiančius duomenis, kurie vėliau pasirodo esantys neteisingi, užtraukia, išskyrus šio reglamento 11 straipsnio 1 dalies trečiojoje ir septintojoje pastraipose numatytus atvejus, šio 11 straipsnio 1 dalies pirmojoje ir antrojoje pastraipose numatytas sankcijas.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.