CELEX: 62006CJ0257
EK 28. cikk
76/768/EGK irányelv
Az emberi egészség védelme
Kozmetikai termékek
Behozatal
Kozmetikai termékekre vonatkozó információk bejelentése a behozatal helye szerinti tagállam hatóságainak

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az EK 28. cikk, és az 1993. június 14-i 93/35/EGK tanácsi irányelvvel (
HL L 151., 32. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 12. kötet, 75. o.) módosított, a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelv (
HL L 262., 169. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 3. kötet, 285. o., a továbbiakban: a 76/768 irányelv) 7. cikkének értelmezésére irányul.
A kérelmet a Roby Profumi Srl társaság (a továbbiakban: Roby Profumi) és a Comune di Parma (Parma Önkormányzata) közötti peres eljárás keretében terjesztették elő, amely amiatt indult, mert a város polgármestere helybenhagyta a Roby Profumival szemben a kozmetikai termékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések be nem tartása miatt kiszabott szankciókat.
Jogi háttér
A közösségi szabályozás
A 76/768 irányelv tárgya a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése e termékek Európai Közösségen belüli szabad mozgásának biztosítása érdekében. A közegészség védelme céljából ezen irányelv egységes szabályokat állapít meg a kozmetikai termékek összetétele, címkézése és csomagolása tekintetében.
A 76/768 irányelv 7. cikke szerint:
„(1)   A tagállamok az ezen irányelv és mellékletei által megállapított követelményekkel kapcsolatos okokra hivatkozva nem utasíthatják el, tilthatják vagy korlátozhatják olyan kozmetikai termékek forgalomba hozatalát, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben és mellékleteiben előírt követelményeknek.
(2)   Előírhatják azonban, hogy a 6. cikk (1) bekezdésének b), c), d) és f) pontjában meghatározott információkat legalább a saját nemzeti vagy hivatalos nyelvükön, illetve nyelveiken is feltüntessék; előírhatják azt is, hogy a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában előírt adatok a fogyasztók számára könnyen érthető módon legyenek megszövegezve. E célból a Bizottság elfogad egy egységes nevezéktant a 10. cikkben leírt eljárásnak megfelelően.
(3)   A tagállamok előírhatják továbbá, hogy káros mellékhatások felmerülése esetén a gyors és szakszerű orvosi ellátás biztosítása érdekében az illetékes hatóság a kozmetikai termékekben található anyagokról megfelelő és elegendő tájékoztatáshoz jusson, és biztosítsa, hogy ezt a tájékoztatást csak e kezelés céljaira használják fel.
Minden tagállam kijelöl egy illetékes hatóságot, és annak adatait megküldi a Bizottság részére, amely ezt az információt közzéteszi az
Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
”.
A nemzeti szabályozás
A kozmetikai termékek gyártásáról és forgalmazásáról szóló európai közösségi irányelveket végrehajtó jogszabályokról szóló, az 1997. április 24-i 126. törvényerejű rendelet (GURI 112., 1997. május 16.) által módosított 1986. október 11-i 713. törvény (norme per l’attuazione delle direttive della Comunità economica europea sulla produzione e la vendita dei cosmetici) (GURI 253. sz. rendes kiegészítés, 1986. október 30., a továbbiakban: a 713/86 sz. törvény) 10. cikke értelmében:
„[…]
(3a)   Kozmetikai termékeknek nem EU-tagállamból történő behozatalához az (1) és (2) bekezdésben foglalt feltételeknek eleget tévő szakértő felelősségvállalása szükséges. A szakértő köteles megvizsgálni e termékek gyártási eljárását.
(4)   A kozmetikai termékek előállításával kapcsolatos, a közösségi jogszabályokon is alapuló helyes gyakorlatot az egészségügyi miniszter állapítja meg és teszi naprakésszé az ipari, a kereskedelmi, a kézműipari és munkaügyi, valamint a szociális miniszterrel egyetértésben.
(5)   Aki saját, vagy más nevében az (1) bekezdésben említett termékeket kíván gyártani vagy csomagolni, erről legalább 30 nappal e tevékenység megkezdése előtt köteles írásbeli bejelentést tenni az egészségügyi minisztériumnál és a Tartománynál.
(6)   A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a)
A vállalkozás és a gyártó üzem nevét vagy cégnevét és székhelyét;
b)
a helyiségek és berendezések leírását annak megállapíthatósága érdekében, hogy azok rendelkeznek-e a tervezett gyártási módszerhez szükséges műszaki és higiéniai jellemzőkkel, valamint az említett berendezések megvásárlását vagy lízingbe vételét igazoló dokumentumokat;
c)
a műszaki igazgató személyének és képesítésének megjelölését;
d)
a felhasznált anyagok és a kereskedelmi forgalomba hozott termékben található anyagok teljes körű és részletes jegyzékét.
(7)   A (6) bekezdés a), b) és c) pontjában szereplő adatokkal kapcsolatos bármilyen változásról újabb előzetes bejelentést kell tenni.
(8)   Ennek megfelelő bejelentést kell tenniük a (6) bekezdés a) és d) pontjaival kapcsolatban az Európai Unió tagállamaiból származó, eladásra kész csomagolt termékek importőreinek, a nem EU tagállamból származó termékek importőrei ezen kívül kötelesek közölni a (3a) bekezdésben említett szakértő személyi adatait és képesítését is.
[…]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
A Roby Profumi az olasz jog szerinti társaság, amely kozmetikai termékeknek a közösségi piacra való behozatalával és onnan történő kivitelével foglalkozik.
A helyi egészségügyi hatóság 2000. október 9-én 10000000 ITL pénzbírságot szabott ki a Roby Profumival szemben a 713/86 sz. törvény 10. cikkének (8) bekezdésében előírt azon kötelezettség teljesítésének elmulasztása miatt, hogy az egészségügyi minisztériumnál és a tartománynál bejelentsen a behozott kozmetikai termékekre vonatkozó egyes adatokat. A Roby Profumi által e határozat ellen emelt kifogást követően a Comune di Parma polgármestere 2001. július 31-i felszólító végzésével a kiszabott szankciót helybenhagyta, és a bírság összegét felemelte 15000000 ITL-re.
Roby Profumi e felszólító végzés ellen a Tribunale di Parma-hoz fellebbezett. E bíróság, fenntartva, hogy a Roby Profumi nem teljesítette a 713/86 sz. törvény 10. cikkének (8) bekezdéséből eredő kötelezettségét, amely álláspontja szerint összeegyeztethető a közösségi joggal, részben helyt adott a fellebbezésnek, és a bírság összegét 5000000 ITL-lel csökkentette.
A Roby Profumi a Tribunale di Parma határozatának felülvizsgálata iránti kérelmet terjesztett elő. Különösen arra hivatkozik, hogy e bíróság nem alkalmazhatta volna az említett nemzeti rendelkezést, mivel az az EK 28. cikkbe, és a 76/768 irányelv 7. cikkébe ütközik.
A Corte suprema di cassazione, mivel kételyei merültek föl az olasz rendelkezésnek a közösségi rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét illetően, felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal végett az alábbi kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„A 126/1997. tvr. 9. cikkének (4) bekezdése által módosított 713/86. törvény 10. cikkének (8) bekezdése megfelel-e az EK-Szerződés 28. cikkének, valamint a [76/768 irányelv] 7. cikkének?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
Előzetes megjegyzések
Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, ha az előzetes döntéshozatali eljárás keretében a Bíróság a tagállami belső joggal kapcsolatos kérdésben, és a nemzeti rendelkezések közösségi joggal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban nem is foglalhat állást, a nemzeti bíróság rendelkezésre bocsáthatja a közösségi jog értelmezésének azon szempontjait, amelyek lehetővé teszik számára, hogy megoldja az elé terjesztett jogi problémát (lásd többek között a C-150/88. sz., Eau de Cologne & Parfümerie-Fabrik 4711 ügyben 1989. november 23-án hozott ítélet [
EBHT 1989., I-3891. o.
] 12. pontját, valamint a C-124/99. sz., Borawitz-ügyben 2000. szeptember 21-én hozott ítélet [
EBHT 2000., I-7293. o.
] 17. pontját).
Úgy kell tehát tekinteni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy az EK 28. cikkel és a 76/768 irányelv 7. cikkével ellentétes-e egy olyan nemzeti rendelkezés, amely arra kötelezi a kozmetikai termékek importőreit, hogy az egészségügyi minisztériumnál és a Tartománynál bejelentsék többek között a vállalkozás nevét vagy cégnevét és székhelyét, a gyártó üzemegység székhelyét, valamint az említett termékekben felhasznált, és azokban található anyagok teljes és részletes jegyzékét.
Másodsorban arra is emlékeztetni kell, hogy a 76/768 irányelv teljes körűen harmonizálta a kozmetikai termékek csomagolására és címkézésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat (lásd többek között a C-77/97. sz., Unilever-ügyben 1999. január 28-án hozott ítélet [
EBHT 1999., I-431. o.
] 24. pontját, a C-220/98. sz., Estée Lauder ügyben 2000. január 13-án hozott ítélet [
EBHT 2000., I-117. o.
] 23. pontját, valamint a C-99/01. sz., Linhart et Biffl ügyben 2002. október 24-én hozott ítélet [
EBHT 2002., I-9375. o.
] 17. pontját).
Amint a Bíróság már megállapította, ha valamely területen közösségi szintű harmonizáció történt, az e területen tett nemzeti intézkedéseket e harmonizációs intézkedés, nem pedig a Szerződés rendelkezései fényében kell vizsgálni (e tekintetben lásd a fent hivatkozott Eau de Cologne & Parfümerie-Fabrik 4711 ítélet 28. pontját, a C-37/92. sz., Vanacker et Lesage ügyben 1993. október 12-én hozott ítélet [
EBHT 1993., I-4947. o.
] 9. pontját, valamint a C-324/99. sz., DaimlerChrysler ügyben 2001. december 13-án hozott ítélet [
EBHT 2001., I-9897. o.
] 32. pontját).
Következésképpen az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés megválaszolása során a Bíróság a 76/768 irányelv értelmezésére szorítkozik.
A Bíróság válasza
Mindenekelőtt azt kell megállapítani, hogy a 76/768 irányelv elfogadásával a közösségi jogalkotó a kozmetikai termékek szabad mozgására irányuló célkitűzést kívánta összhangba hozni a közegészség védelmére irányuló célkitűzéssel (lásd a C-169/99. sz., Schwarzkopf ügyben 2001. szeptember 13-án hozott ítélet [
EBHT 2001., I-5901. o.
] 27. pontját).
Amint az ugyanis a 76/768 irányelv második és harmadik preambulumbekezdéséből következik, a közösségi jogalkotó, bár úgy véli, a kozmetikai termékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések közötti különbségek arra kényszerítik a gyártókat, hogy aszerint változtassanak termelésükön, hogy melyik tagállamba szánják a termékeiket, és e különbségek akadályozzák az említett termékek kereskedelmét, azt is megállapította, hogy e nemzeti rendelkezések fő célja a közegészség védelme, és ennek eredményeképpen a közösségi jogalkotásnak is ugyanezt a célt kell szem előtt tartania. A 76/768 irányelv utólagos módosításai ugyanezen megfontolások fényében történtek (lásd a fent hivatkozott Schwarzkopf ítélet 28. pontját).
A 76/768 irányelv által meghatározott szabályok között szerepel annak 7. cikke (1) bekezdésében megfogalmazott kötelezettség, mely szerint a tagállamok az ezen irányelv és mellékletei által megállapított követelményekkel kapcsolatos okokra hivatkozva nem utasíthatják el, tilthatják vagy korlátozhatják olyan kozmetikai termékek forgalomba hozatalát, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben és mellékleteiben előírt követelményeknek.
Megjegyzendő továbbá, hogy ezen irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerint tagállam előírhatja továbbá, hogy káros mellékhatások felmerülése esetén, a szükséges gyors és szakszerű orvosi ellátás biztosítása érdekében, az illetékes hatóság megfelelő és elégséges információhoz jusson a kozmetikai termékekben található anyagokra vonatkozóan (lásd a C-246/91. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben 1993. május 5-én hozott ítélet [
EBHT 1993., I-2289. o.
] 9. pontját).
Ez a rendelkezés, amely egy olyan irányelvben található, amelynek célja többek között, mint az különösen annak második és harmadik preambulumbekezdéséből következik, a kozmetikai termékek szabad kereskedelmének biztosítása, egyidejűleg az emberi egészség védelmét is biztosítani kívánja az EK 30. cikk értelmében (lásd e tekintetben a fent hivatkozott Estée Lauder ítélet 25. pontját).
A tagállamok által a 76/768 irányelv 7. cikke (3) bekezdésének végrehajtása érdekében meghozandó intézkedések azonban meg kell, hogy feleljenek az arányosság elvének (lásd e tekintetben a fent hivatkozott Unilever ítélet 27. pontját, az Estée Lauder ítélet 26. pontját, valamint a Linhart et Biffl ítélet 26. pontját).
A jelen esetben az alapügyben szereplő nemzeti szabályozásból az következik, hogy kozmetikai termékek importőrei kötelesek bejelenteni az emberi egészség és élet védelmére hivatott hatóságoknak a gyártó nevét vagy cégnevét, a gyártó, illetve a gyártási egység székhelyét, valamint a kereskedelmi forgalomba hozott termékekben található anyagok teljes és részletes jegyzékét.
E bejelentési kötelezettség lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy káros mellékhatások felmerülése esetén a lehető leghamarabb továbbíthassák a szakorvosi intézmények részére a gyors és megfelelő betegellátáshoz elengedhetetlen információkat.
Ez a bejelentési kötelezettség arányban áll a 76/768 irányelv 7. cikkének (3) bekezdésében foglalt, az emberi egészség védelmére irányuló célkitűzéssel, mivel biztosítja, hogy az illetékes hatóságok részletes információkkal rendelkezzenek az adott termékről. Megfelelő kezelés ugyanis csak ezen információk ismeretében rendelhető el.
A fentiek alapján a [feltett kérdésre] azt a választ kell adni, hogy a 76/768 irányelv 7. cikkével nem ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, amely a káros mellékhatások felmerülése esetén nyújtandó gyors és szakszerű orvosi ellátás biztosítása érdekében arra kötelezi a kozmetikai termékek importőreit, hogy az egészségügyi minisztériumnál és a Tartománynál bejelentsék a vállalkozás nevét vagy cégnevét és székhelyét, a gyártó üzemegység székhelyét, valamint az említett termékekben felhasznált, és azokban található anyagok teljes körű és részletes jegyzékét.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:

Az 1993. június 14-i 93/35/EGK tanácsi irányelvvel módosított, a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelv 7. cikkével nem ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, amely a káros mellékhatások felmerülése esetén nyújtandó gyors és szakszerű orvosi ellátás biztosítása érdekében arra kötelezi a kozmetikai termékek importőreit, hogy az egészségügyi minisztériumnál és a Tartománynál bejelentsék a vállalkozás nevét vagy cégnevét és székhelyét, a gyártó üzemegység székhelyét, valamint az említett termékekben felhasznált, és azokban található összetevők teljes és részletes jegyzékét.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: olasz.