CELEX: 62007CJ0362
Skupna carinska tarifa
Kombinirana nomenklatura
Tarifna razvrstitev
Večnamenske naprave
Naprave, sestavljene iz laserske tiskalne enote in optične bralne enote s funkcijo fotokopiranja
Tarifna številka 8471
Tarifna številka 9009

Predloga za sprejetje predhodne odločbe se nanašata na razlago kombinirane nomenklature iz priloge I Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (
UL L 256, str. 1
), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1719/2005 z dne (
UL L 286, str. 1
, v nadaljevanju: KN), in na veljavnost Uredbe Komisije (ES) št. 400/2006 z dne o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (
UL L 70, str. 9
).
Ta predloga sta bila predstavljena v dveh sporih med družbo Kip Europe SA in drugi (v nadaljevanju: Kip in drugi) oziroma družbo Hewlett Packard International SARL (v nadaljevanju: Hewlett Packard) na eni strani in Administration des douanes – Direction générale des douanes et droits indirects (francoska carinska uprava – generalna direkcija za carine in posredne dajatve, v nadaljevanju: Administration des douanes) na drugi strani, glede uvrstitve večnamenskih naprav, uvoženih v Evropsko skupnost pod različnimi trgovskimi nazivi, v tarifo po juliju 2006.
Pravni okvir
Kombinirana nomenklatura, uvedena z Uredbo št. 2658/87, temelji na usklajenem svetovnem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), ki ga je pripravil Svet za carinsko sodelovanje – ki je postal Svetovna carinska organizacija – in ki ga je vzpostavila mednarodna konvencija, sklenjena v Bruslju 14. junija 1983 in v imenu Skupnosti potrjena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne (
UL L 198, str. 1
). Kombinirana nomenklatura iz HS povzema šestmestne tarifne številke in podštevilke, le sedma in osma tarifna številka, ki tvorita pododdelke, sta njena lastna uvrstitev.
Uredba Komisije št. 1719/2005, s katero je bil uvedena nova različica kombinirane nomenklature, je v skladu s svojim členom 2, prvi odstavek, začela veljati 1. januarja 2006. Implicitno je bila razveljavljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2006 z dne o spremembi priloge I k Uredbi št. 2658/87 (
UL L 301, str. 1
) z učinkom od .
Prvi del KN zajema uvodne določbe. V tem delu je v prvem oddelku, ki zajema splošna pravila, v poglavju A z naslovom „Splošna pravila za razlago [KN]“ (v nadaljevanju: splošna pravila) določeno:
„Blago se v kombinirani nomenklaturi [KN] uvršča po naslednjih načelih:
1.
Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem in po nadalje opisanih pravilih, če niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih številk ali opomb.
[…]
3.
Proizvodi, ki bi jih bilo mogoče po pravilu pod točko 2(b) ali iz drugih razlogov na prvi pogled uvrstiti pod dve ali več tarifnih številk, se uvrščajo takole:
(a)
[…]
(b)
mešanice, sestavljeni proizvodi, ki sestoje iz različnih materialov ali so izdelani iz različnih komponent oziroma sestavin, ter proizvodi, pripravljeni v kompletih za prodajo na drobno, ki se ne morejo uvrstiti po pravilu pod 3(a), se uvrstijo, kot da so iz materiala ali sestavine, ki jim daje bistven značaj, če je to merilo uporabno;
(c)
če blaga ni mogoče uvrstiti po pravilu pod 3(a) ali (b), se uvrsti pod tisto tarifno številko, ki je po zaporedju zadnja med tistimi, ki jih je treba enako upoštevati.
[…]“
Drugi del KN, ki vsebuje tabelo carinskih dajatev, vključuje oddelek XVI z naslovom „Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te proizvode“.
Opomba 3 k oddelku XVI določa:
„Če ni drugače določeno, se kombinirani stroji, ki so sestavljeni iz dveh ali več strojev tako, da tvorijo integralno celoto, in drugi stroji, zasnovani za opravljanje dveh ali več dopolnilnih ali alternativnih funkcij, uvrščajo tako, kot da bi imeli samo tisto komponento ali kot da bi predstavljali samo tisti stroj, ki opravlja glavno funkcijo.“
Oddelek XVI vsebuje poglavji 84 in 85. Prvo zajema jedrske reaktorje, kotle, stroje in mehanske naprave ter njihove dele. Drugo se nanaša na električne stroje in opremo ter njihove dele, na aparate za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter na dele in pribor za te izdelke.
Opomba 5 k poglavju 84 določa:
„(A)
Z izrazom ‚stroji za avtomatsko obdelavo podatkov‘ iz tar. št. 8471 so mišljeni:
[…]
(B)
Stroji za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP) so lahko v obliki sistemov, ki so sestavljeni iz spremenljivega števila posameznih enot. Določbe, navedene v odstavku (E) spodaj, upoštevajo enoto kot del kompletnega sistema, če izpolnjuje vse spodaj naštete pogoje:
(a)
da so take vrste, da se samo ali zlasti uporablja v strojih [sistemih] za (AOP);
(b)
da jo je mogoče povezati s centralno enoto za obdelavo, neposredno ali po eni ali več drugih enotah; in
(c)
da je sposobna sprejeti ali dati podatke v obliki (šifre (kode) ali signala), ki je uporabna za sistem.
(C)
Ločeno predložene posamezne enote strojev za AOP se morajo uvrščati pod tar. št. 8471 [KN (v nadaljevanju: tarifna številka 8471)].
(D)
Tiskalniki, tipkovnice, koordinatne vhodne enote X-Y in diskovne pomnilniške enote, ki izpolnjujejo pogoje, navedene v točkah (B)(b) in (B)(c) zgoraj, se v vseh primerih uvrščajo pod tar. št. 8471.
(E)
Stroji, drugačni od strojev za AOP, ki so konstruirani za opravljanje specifične funkcije[,] imajo pa vgrajen AOP ali pa delujejo v povezavi s stroji za AOP, se uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo, ali, če to ni mogoče, pod preostale tarifne številke.“
Tarifna številka 8471 je opredeljena tako:
„8471Računalniki – stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote; magnetni ali optični čitalniki, stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:
[…]
–
Vhodne ali izhodne enote, vštevši tudi tiste, ki imajo ali nimajo v istem ohišju tudi pomnilniške enote:
– –
tiskalniki
[…]
– –
drugo
[…]“
Oddelek XVIII KN vključuje med drugim poglavje 90, ki zajema optične, fotografske, kinematografske, merilne, kontrolne, precizne, medicinske ali kirurške instrumente in aparate; njihove dele in pribor.
Tarifna številka 9009 NK (v nadaljevanju: tarifna številka 9009) je opredeljena tako:
„9009Aparati za fotokopiranje z vdelanim optičnim sistemom, aparati za kontaktno kopiranje in aparati za termično kopiranje:
[…]
– –
za reprodukcijo izvirnika prek posredne podlage (indirektni suhi postopek)
[…]“
V času nastanka dejanskega stanja v glavni stvari se je za tarifno številko 90091200 uporabljala stopnja uvoznih carin 6 %, medtem ko so bile naprave iz tarifne podštevilke 84716020 oproščene dajatev.
Komisija Evropskih skupnosti je sprejela Uredbo št. 400/2006, da bi zagotovila enotno uporabo KN v zvezi z blagom, na katerega se ta nanaša.
Točka 4 priloge k tej uredbi določa:
Večnamenska naprava za izvajanje naslednjih opravil:
—
optično branje (skeniranje),
—
lasersko tiskanje,
—
lasersko fotokopiranje (posreden proces).
Naprava ima več kaset za papir in lahko natisne do 40 strani formata A4 na minuto.
Naprava lahko deluje samostojno (kot aparat za fotokopiranje) ali v povezavi s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov ali v omrežju (kot tiskalnik, optični bralnik (skener) in aparat za fotokopiranje).
9009 12 00
Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(c) in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 5(E) k poglavju 84 in besedilo oznak KN 9009 in 9009 12 00. Naprava ima več funkcij, vendar nobena ne daje proizvodu bistvenega značaja.
Spora o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
Zadeva C-362/07
Družba Kip in drugi je v Francijo uvažala naprave, v katerih so bile v enem ohišju združene laserska tiskalna enota za dokumente velikega formata, optična bralna enota (v nadaljevanju: bralna enota) velikega formata in računalnik, ki deluje s programsko opremo Windows in se lahko poveže z vsemi vrstami omrežij. Vsaka naprava ima vso potrebno strojno in programsko opremo za opravljanje različnih možnih funkcij, ki jo kupec lahko nabavi po delih ali v celoti in mu je glede na to izbiro dodeljena koda, ta izbira pa se lahko kadarkoli razširi z dodelitvijo druge kode.
Iz stališč družbe Kip in drugi izhaja, da so te naprave namenjene podjetjem, ki se ukvarjajo z načrtovanjem, kot so svetovalna podjetja, arhitekti ali geodeti. Tem podjetjem, ki pri delu uporabljajo posebno programsko opremo, so omogočale tiskanje načrtov s tiskalnikom, povezanim z računalnikom preko lokalnega omrežja, ali optično zapisovanje obstoječih načrtov, da bi se vnesli v računalnike v njihovem lokalnem omrežju in obdelovali. Možnost samostojne uporabe navedenih naprav kot aparatov za fotokopiranje naj bi bila zato zgolj postranska.
Zadeva C-363/07
Družba Hewlett Packard je v Francijo uvozila več modelov večnamenskih barvnih in enobarvnih tiskalnikov, v katerih sta v enem ohišju združeni laserska tiskalna enota in bralna enota, ki omogočajo tiskanje, optično branje in fotokopiranje. Te naprave je mogoče povezati z računalniki ter z njimi sprejemati in obdelovati podatke, kode in signale, ki se uporabljajo pri obdelavi podatkov.
Iz stališč družbe Hewlett Packard izhaja, da so ti večnamenski tiskalniki namenjeni tako posameznikom kot malim in srednjim podjetjem ter da so v osnovi zasnovani za uporabo v neposredni ali mrežni povezavi z enim ali več računalniki.
Skupna dejstva v obeh zadevah
Administration de douanes je v šestih zavezujočih tarifnih informacijah (v nadaljevanju: ZTI), izdanih 21. julija 2006 na predlog družbe Kip in drugi ter na predlog družbe Hewlett Packard, menila, da gre pri različnih zgoraj navedenih napravah za aparate za elektrostatično fotokopiranje za reprodukcijo izvirnika prek posredne podlage, ki jih je treba uvrstiti pod tarifno podštevilko 90091200. Stopnja uvoznih carin, ki se uporablja za to podštevilko, je 6 %.
Družbi uvoznici sta proti Administration de douanes vložili tožbo za razglasitev ničnosti teh ZTI. Trdita, da morajo biti zadevne naprave v skladu s točko 3(b) splošnih pravil uvrščene pod tarifno podštevilko 847160 KN, ker jim bistveni značaj dajeta tiskalna enota ali tiskalna in bralna enota. Podredno ti družbi trdita, da se funkcija fotokopiranja, ki se v osnovi uporablja kot vhodna in izhodna enota stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, kot taka uvršča pod tarifno podštevilko 847160 in da se v skladu z merilom glavnega namena šteje za glavno funkcija tiskanja, funkcija vhodne in izhodne enote stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, ki se kot taka uvršča pod dajatev oproščeno tarifno podštevilko 847160, pa za stransko. Sicer navedeni družbi menita, da je Uredba št. 400/2006 nezakonita, ker utemeljuje uvrstitev, ki je predvidena v točki 4 njene priloge, s tem, da zadevni napravi nobena njena funkcija ne daje bistvenega značaja.
Administration des douanes meni, da opomba 5 E k poglavju 84 KN izključuje vsako možnost uvrstitve proizvodov v postopku v glavni stvari pod tarifno številko 8471, ker ti proizvodi opravljajo specifično funkcijo, drugačno od avtomatske obdelave podatkov. Navaja, da točka 3(b) splošnih pravil pri tarifni uvrstitvi teh proizvodov ni uporabna, ker ni mogoče ugotoviti, ali material oziroma sestavina teh proizvodov slednjim v smislu navedene točke daje bistven značaj. Navaja še, da je Komisija enako določila v Uredbi št. 400/2006 o uvrstitvi podobnega blaga. Navedeni organ naj bi se pri izdaji ZTI v postopku v glavni stvari, s katerimi je zadevne naprave uvrstil pod tarifno podštevilko 90091200, oprl zlasti na to uredbo.
V teh okoliščinah je Tribunal d’instance du VII
e
arrondissement prekinilo odločanje in Sodišču v zvezi z zadevo C-362/07 v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„(1)
Ali funkcija fotokopiranja večnamenske naprave, kot je opisana v tem primeru in ki je zasnovana za delovanje v neposredni povezavi z računalnikom ali v omrežju z več računalniki, vendar lahko pri opravljanju zgolj funkcije fotokopiranja deluje samostojno, pomeni ‚specifično funkcijo, drugačno od obdelave podatkov,‘ v smislu opombe 5 E k poglavju 84 [KN]?
(2)
Ali je ob pritrdilnem odgovoru na prvo vprašanje zaradi takšne specifične funkcije, za katero se izrecno priznava, da proizvodu ne daje bistvenega značaja, ob upoštevanju opombe 5 E izključena uvrstitev v poglavje 84, čeprav sodita funkciji tiskanja in optičnega branja v okvir obdelave podatkov?
(3)
Ali ni treba v tem primeru in če gre za sestavljen proizvod, izdelan iz treh materialno ločenih enot (tiskalnik, optični bralnik in računalnik), uvrstitev opraviti na podlagi [točke] 3(b) [splošnih pravil]?
(4)
Splošneje, ali je treba v skladu s pravilno razlago [HS] in [KN] tiskalnike, kakršni so opisani v [tem postopku], uvrstiti pod tarifno številko 847160 ali [pod tarifno podštevilko] 90091200?
(5)
Ali ni Uredba […] št. 400/2006 neveljavna, zlasti zato, ker je v nasprotju s [HS], [KN] ter [točkama] 1 in 3(b) Splošnih pravil za razlago [HS] in [KN], s tem da se v utemeljitvi sklicuje na pojem ‚funkcija, ki daje napravi bistven značaj‘, in zato, ker naj bi bilo treba na njeni podlagi tiskalnike, kakršni so opisani [v tem postopku], uvrstiti pod tarifno [pod]številko 90091200?“
Tudi v zadevi C-363/07 je Tribunal d’instance du VII
e
arrondissement de Paris prekinilo odločanje in Sodišču predložilo vprašanja, enaka zgoraj navedenim, razen tretjega vprašanja, ki se glasi:
„(3)
Ali ni treba v tem primeru in če gre za sestavljen proizvod, izdelan z združitvijo dveh materialno ločenih enot (tiskalnik in optični bralnik), uvrstitev opraviti na podlagi [točke] 3(b) [splošnih pravil]?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvi vprašanji
S tema vprašanjema predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba opombo 5 E k poglavju 84 KN razlagati tako, da je treba naprave, kot so tiste v postopku v glavni stvari, obravnavati, kot da opravljajo v smislu te opombe „specifično funkcijo, drugačno od obdelave podatkov,“ ker poleg funkcij tiskanja in optičnega branja, ki ju opravljajo v povezavi s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov, omogočajo tudi samostojno funkcijo fotokopiranja.
Treba je spomniti na ustaljeno sodno prakso, iz katere izhaja, da je treba v interesu pravne varnosti in lažjih nadzorov odločilno merilo za tarifno uvrstitev blaga na splošno poiskati v njegovih značilnostih in objektivnih lastnostih, kot so opredeljene z zapisom tarifne številke KN in opombami oddelka ali poglavja (glej zlasti sodbo z dne 18. julija 2007 v zadevi Olicom,
C-142/06, ZOdl., str. I-6675
, točka 16 in navedena sodna praksa).
Opombe poglavja o skupni carinski tarifi kot tudi pojasnjevalne opombe HS so pomembno sredstvo za zagotavljanje enotne uporabe te tarife in kot take zagotavljajo veljavne elemente za njeno razlago (glej sodbi z dne 19. maja 1994 v zadevi Siemens Nixdorf,
C-11/93, Recueil, str. I-1945
, točka 12, z dne v zadevi Techex,
C-382/95, Recueil, str. I-7363
, točka 12, in z dne v zadevi Peacock,
C-339/98, Recueil, str. I-8947
, točka 10, in Olicom, točka 17).
V tem primeru se besedilo tarifne številke 8471, pod katero se po mnenju družb Kip in drugi ter Hewlett Packard uvrščajo naprave v postopku v glavni stvari, nanaša med drugim na stroje za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote, medtem ko so z besedilom tarifne številke 9009, pod katero je navedene naprave treba uvrstiti po mnenju francoske, nizozemske in poljske vlade ter Komisije, zajeti aparati za fotokopiranje z vdelanim optičnim sistemom, aparati za kontaktno kopiranje in aparati za termično kopiranje.
Glede tega navedene vlade in Komisija menijo, da je z opombo 5 E k poglavju 84 KN izključena uvrstitev naprav v postopku v glavni stvari pod tarifno številko 8471, ker s tem, da se jih lahko uporablja za fotokopiranje, ne da bi bile povezane s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov, v smislu te opombe opravljajo „specifično funkcijo, drugačno od obdelave podatkov“.
Vendar temu stališču ni mogoče pritrditi.
Opomba 5 E k poglavju 84 KN določa, da se „[s]troji, drugačni od strojev za AOP, ki so konstruirani za opravljanje specifične funkcije[,] imajo pa vgrajen AOP ali pa delujejo v povezavi s stroji za AOP, […] uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo, ali, če to ni mogoče, pod preostale tarifne številke.“
Iz besedila te opombe izhaja, da mora biti „specifična funkcija“, ki jo opravlja stroj, ki deluje s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov, funkcija, ki je „drugačna od obdelave podatkov“ (glej zgoraj navedeno sodbo Olicom, točka 30).
Poleg tega iz splošne sistematike in namena navedene opombe izhaja, da namen besed „se uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo“, navedenih v tej opombi, ni prevlada ene funkcije nad drugimi, ki jih naprava, ki jo je treba uvrstiti, prav tako opravlja in ki bi sodila v okvir obdelave podatkov, temveč preprečiti, da bi se naprave, katerih funkcija ni obdelava podatkov, uvrščale pod tarifno številko 8471 le zato, ker imajo vgrajen stroj za avtomatsko obdelavo podatkov ali delujejo v povezavi s takšnim strojem.
Ta razlaga je potrjena s sodbo z dne 17. marca 2005 v zadevi Ikegami (
C-467/03, ZOdl., str. I-2389
, točki 25 in 26), v kateri je Sodišče odločilo, da se mora napravo, katere osnovna oprema omogoča avtomatsko obdelavo podatkov, vseeno obravnavati, kot da opravlja specifično funkcijo v smislu opombe 5 E k poglavju 84 KN, ker se, tako kot je opremljena, brez ustrezne programske opreme lahko uporablja zgolj za snemanje in reprodukcijo slike in zvoka v okviru videonadzora.
Po drugi strani je iz podatkov v spisu, predloženem Sodišču v teh postopkih, razvidno, da naprave v postopku v glavni stvari poleg funkcije fotokopiranja, ki ne sodi v okvir obdelave podatkov, omogočajo tudi tiskanje in optično branje.
Na prvi predloženi vprašanji je treba zato odgovoriti, da je treba opombo 5 E k poglavju 84 KN razlagati tako, da „specifično funkcijo, drugačno od obdelave podatkov,“ opravljajo zgolj naprave z vgrajenim strojem za avtomatsko obdelavo podatkov ali naprave, ki delujejo v povezavi s takšnim strojem, katerega funkcija je drugačna od obdelave podatkov.
Drugi vprašanji
Iz besedila teh vprašanj izhaja, da so bila postavljena, če bi iz odgovora na prvo vprašanje za predhodno odločanje sledilo, da funkcija fotokopiranja večnamenske naprave, kot so tiste v postopku v glavni stvari, pomeni „specifično funkcijo, drugačno od obdelave podatkov,“ v smislu opombe 5 E k poglavju 84 KN. Ker ni tako, na drugo vprašanje ni treba odgovoriti.
Tretje in četrto vprašanje
S temi vprašanji, ki jih je treba obravnavati skupaj, predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba naprave, kot so tiste v postopku v glavni stvari, uvrstiti pod tarifno številko 8471, kamor med drugim spadajo enote stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, ali se uvrščajo pod tarifno številko 9009, kamor spadajo aparati za fotokopiranje. Glede tega se navedeno sodišče sprašuje zlasti, ali je treba zadevno uvrstitev opraviti v skladu s točko 3(b) splošnih pravil.
Za odgovor na ta vprašanja je treba uvodoma natančno določiti, da uvrstitev blaga v KN, kot je razvidno iz besedila točke 1 splošnih pravil, zaradi pravnih razlogov poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem, nato pa se upoštevajo še druge določbe splošnih pravil. Točka 3 teh pravil se uporablja zgolj, če se izkaže, da je treba zadevno blago uvrstiti pod več tarifnih številk.
Iz preučitve značilnosti naprav v postopku v glavni stvari, kot jih opisuje predložitveno sodišče, izhaja, da so te sestavljene z združitvijo laserske tiskalne enote in bralne enote v enem ohišju. Poleg tega so naprave, ki jih uvaža družba Kip in drugi, opremljene z računalnikom, ki deluje s programsko opremo Windows in se uporablja za obdelavo dokumentov velikega formata, medtem ko so tiste, ki jih uvaža družba Hewlett Packard, namenjene posameznikom ter malim in srednjim podjetjem. Kljub temu vse naprave v postopku v glavni stvari ne glede na njihov namen zaznamuje dejstvo, po eni strani, da sta funkciji tiskanja in optičnega branja v povezavi, neposredno ali prek omrežja, s stroji za avtomatsko obdelavo podatkov, in, po drugi strani, da se funkcija fotokopiranja, s katero so opremljene, uporablja samostojno.
Te naprave zato lahko izpolnijo tri pogoje, ki jih določa opomba 5 B od (a) do (c) k poglavju 84 KN, da bi se jih obravnavalo kot enote, ki so del sistema za avtomatsko obdelavo podatkov, namreč da so take vrste, da se uporabljajo samo ali zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov, da jih je mogoče povezati s centralno enoto za obdelavo in da lahko sprejemajo ali posredujejo podatke v obliki, ki je uporabna za sistem.
Prvič, uporaba opombe 5 B v tem primeru ne bi smela biti zavrnjena, ker se ta opomba v skladu s svojim besedilom uporablja ob upoštevanju določb opombe 5 E, ker je, kot je razvidno iz točke 35 te sodbe, uporaba zadnje navedene opombe izključena, ker imajo naprave v postopku v glavni stvari poleg funkcije fotokopiranja, ki ne sodi v okvir obdelave podatkov, tudi funkciji tiskanja in optičnega branja.
Drugič, čeprav je res, da naprave v postopku v glavni stvari niso take vrste, da bi se uporabljale „samo […] v strojih [sistemih] za (AOP)“ v smislu opombe 5 B(a) k poglavju 84 KN, se vseeno lahko obravnavajo, kot da so take vrste, da se v smislu te opombe „zlasti“ uporabljajo v takšnih sistemih.
V tem primeru iz opisa značilnosti teh naprav izhaja, da se večina funkcij, ki jih omogočajo, namreč tiskanje in optično branje, lahko uporablja zgolj v povezavi s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov. Te naprave so zato lahko samo take vrste, da se uporabljajo zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov.
Sodišče vseeno ne razpolaga z dovolj podatki, da bi lahko presodilo pomembnost funkcije fotokopiranja, ki jo omogočajo naprave iz postopka v glavni stvari, v primerjavi z drugima dvema funkcijama.
Predložitveno sodišče mora torej ob upoštevanju objektivnih značilnosti teh naprav, kot so zlasti hitrost tiskanja in reprografskega razmnoževanja, obstoj podajalnika za izvirnike, ki jih je treba fotokopirati, ali število kaset za papir, presojati, ali je funkcija fotokopiranja postranska v primerjavi z drugima dvema oziroma ali je, nasprotno, enako pomembna.
Če je funkcija fotokopiranja postranska v primerjavi z drugima dvema, bi bilo treba navedene naprave v smislu opombe 5 B k poglavju 84 KN obravnavati kot enote strojev za avtomatsko obdelavo podatkov, torej enote, ki se, če so predložene ločeno, v skladu z opombo 5 C k temu poglavju uvrščajo pod tarifno številko 8471. V tem primeru je treba upoštevno podštevilko ugotoviti v skladu z opombo 3 k oddelku XVI KN, ki določa, da: „se kombinirani stroji, ki so sestavljeni iz dveh ali več strojev tako, da tvorijo integralno celoto, in drugi stroji, zasnovani za opravljanje dveh ali več dopolnilnih ali alternativnih funkcij, uvrščajo tako, kot da bi imeli samo tisto komponento ali kot da bi predstavljali samo tisti stroj, ki opravlja glavno funkcijo.“
Če je po drugi strani funkcija fotokopiranja naprav v postopku v glavni stvari enako pomembna kot drugi dve funkciji, se teh naprav ne bi moglo obravnavati kot enot strojev za avtomatsko obdelavo podatkov, ker ne izpolnjujejo pogoja iz opombe 5 B(a) k poglavju 84 KN, namreč „da so take vrste, da se samo ali zlasti uporablja[jo] v strojih [sistemih] za (AOP).“
Ker gre v takem primeru za naprave, ki so izdelane iz različnih komponent oziroma sestavin, namreč bodisi iz tiskalne enote in bralne enote bodisi iz tiskalne enote, bralne enote in računalnika, bi se jih moralo v skladu s točko 3(b) splošnih pravil uvrstiti glede na tisto izmed teh dveh ali treh, ki jim daje bistven značaj, če se to lahko ugotovi. V nasprotnem primeru bi jih bilo treba v skladu s točko 3(c) splošnih pravil uvrstiti pod tarifno številko, ki je po zaporedju zadnja med tistimi, ki jih je treba enako upoštevati.
Iz tega sledi, da bi bilo treba vsako od naprav v postopku v glavni stvari uvrstiti pod tarifno številko 9009 le, če bi se na podlagi objektivnih značilnosti izkazalo, da ni take vrste, da bi se uporabljala zlasti v sistemih za avtomatsko obdelavo podatkov, ker je njena funkcija fotokopiranja enako pomembna kot obe drugi funkciji, in da je nemogoče ugotoviti katera enota, tiskalna ali bralna oziroma po potrebi še računalniška, ji daje bistven značaj.
Te ugotovitve ne more ovreči trditev, ki jo podredno zagovarjajo francoska in nizozemska vlada ter Komisija, da naj bi, čeprav bi bila uvrstitev naprav v postopku v glavni stvari pod tarifno številko 8471 možna, bila možna tudi uvrstitev pod tarifno številko 9009.
Te zainteresirane stranke namreč trdijo, da bi bilo treba te naprave v skladu s točko 3(c) splošnih pravil uvrstiti pod tarifno številko 9009. Glede tega navajajo sodbo z dne 9. oktobra 1997 v zadevi Rank Xerox (
C-67/95, Recueil, str. I-5401
), v kateri je Sodišče razsodilo, da se v skladu kombinirano nomenklaturo v različici, ki se uporablja v okviru zadeve, v kateri je bila izdana ta sodba, naprave, sestavljene iz bralne naprave, kot je optični bralnik, digitalne naprave in naprave, ki omogoča tiskanje, uvrščajo pod tarifno podštevilko 90091200.
Prvič, vseeno je treba ugotoviti, da bi se v nasprotju z zadevama v glavni stvari v zvezi z napravami, ki se lahko uvrstijo pod tarifno številko 8471 – pri čemer je treba upoštevati pogoje, določene v opombi 5 B k poglavju 84 KN – naprave v zadevi, v kateri je bila izdana zgoraj navedena sodba Rank Xerox, lahko uvrstile bodisi pod tarifno številko 8472 KN kot pisarniški stroji bodisi pod tarifno številko 8517 KN kot telekomunikacijski aparati za žične sisteme z nosilnim tokom bodisi celo pod tarifno številko 9009 kot aparati za fotokopiranje.
Ker torej funkcije, ki jih omogočajo navedene naprave, niso sodile v okvir obdelave podatkov, zanje opombe k poglavju 84 KN v zvezi z uvrstitvijo enot strojev za avtomatsko obdelavo podatkov niso veljale.
Drugič, iz opisa teh naprav ne izhaja, da bi bile, tako kot naprave v postopku v glavni stvari, izdelane iz različnih komponent oziroma sestavin. Za uvrstitev naprav v zadevi, v kateri je bila izdana zgoraj navedena sodba Rank Xerox, zato ne bi bila uporabna niti točka 3(b) splošnih pravil.
Na tretji in četrti vprašanji je treba zato odgovoriti, da je treba naprave v postopku v glavni stvari – če je funkcija fotokopiranja, ki jo zagotavljajo naprave v postopku v glavni stvari, postranska v primerjavi s funkcijama tiskanja in optičnega branja – v smislu opombe 5 B k poglavju 84 KN obravnavati kot enote strojev za avtomatsko obdelavo podatkov, torej enote, ki se, če so predložene ločeno, v skladu z opombo 5 C k temu poglavju uvrščajo pod tarifno številko 8471. V tem primeru je treba upoštevno podštevilko ugotoviti v skladu z opombo 3 k oddelku XVI KN. Če je, po drugi strani, ta funkcija fotokopiranja enako pomembna kot drugi dve funkciji, je treba te naprave v skladu s točko 3(b) splošnih pravil uvrstiti pod tarifno številko, ki ustreza tisti enoti, ki navedenim napravam daje bistven značaj. Če se izkaže, da tega ni mogoče ugotoviti, jih je treba v skladu s točko 3(c) splošnih pravil uvrstiti pod tarifno številko 9009.
Peto vprašanje
S tem vprašanjem predložitveno sodišče sprašuje Sodišče o veljavnosti uvrstitve iz točke 4 priloge k Uredbi št. 400/2006, zlasti glede točk 1 in 3(b) splošnih pravil za razlago HS in točk 1 in 3(b) splošnih pravil, ker se v utemeljitvi navedene točke 4 sklicuje na pojem „funkcija, ki daje napravi bistven značaj“, in zato, ker naj bi bilo treba na njeni podlagi naprave v postopku v glavni stvari uvrstiti pod tarifno podštevilko 90091200.
Iz besedila navedenih vprašanj izhaja, da predložitveno sodišče meni, da je pri uvrstitvi večnamenskih naprav v postopku v glavni stvari odločujoča njihova funkcija tiskalnika. Sodišče namreč pri tem navaja „tiskalnike, kakršni so opisani [v teh postopkih].“ V teh okoliščinah navedeno sodišče dvomi o veljavnosti točke 4 prliloge k Uredbi št. 400/2006, s katero so bile naprave, ki opravljajo funkcije tiskanja, optičnega branja in fotokopiranja, uvrščene pod tarifno podštevilko 90091200, ki zajema aparate za fotokopiranje.
Iz sodne prakse izhaja, prvič, da Komisija sprejme uredbo o uvrstitvi, kot je Uredba št. 400/2006, kadar bi bila uvrstitev posameznega proizvoda v KN lahko težavna ali sporna in, drugič, da ima taka uredba splošni obseg, ker se ne uporablja za posamezen gospodarski subjekt, temveč za celoto izdelkov, enakih tistemu, ki ga uvrstitev zadeva (glej v tem smislu sodbo z dne 17. maja 2001 v zadevi Hewlett Packard,
C-119/99, Recueil, str. I-3981
, točki 18 in 19).
Iz sodne prakse tudi izhaja, da je, da bi v okviru razlage uredbe o uvrstitvi ugotovili področje njene uporabe, treba med drugim upoštevati njeno utemeljitev (glej zgoraj navedeno sodbo Hewlett Packard, točka 20 in navedena sodna praksa).
Glede točke 4 priloge k Uredbi št. 400/2006 je iz drugega odstavka njene obrazložitve razvidno, da se ta točka uporablja zgolj, če nobena od funkcij, ki jih naprava opravlja, tej ne daje bistvenega značaja.
Uredba št. 400/2006 je veljavna, ker naprave za izvajanje opravil tiskanja, optičnega branja in reprografskega razmnoževanja v skladu s točkami 1, 3(c) in 6 splošnih pravil, opombe 5 E k poglavju 84 KN ter opisom tarifne številke 9009 in podštevilke 90091200 – saj se za nobeno od funkcij, ki jih opravljajo, ne more šteti, da jim daje bistven značaj – uvršča pod tarifno podštevilko 90091200, ne da bi načeloma določala, da je treba vse naprave, ki opravljajo te tri funkcije, uvrstiti kot aparate za fotokopiranje.
Tako je treba ugotoviti, da se pri preučitvi petega vprašanja ni pokazalo nič, kar bi vplivalo na veljavnost točke 4 priloge k Uredbi št. 400/2006.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:

1.
Opombo 5 E k poglavju 84 kombinirane nomenklature v prilogi I Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1719/2005 z dne , je treba razlagati tako, da „specifično funkcijo, drugačno od obdelave podatkov,“ opravljajo zgolj naprave z vgrajenim strojem za avtomatsko obdelavo podatkov ali naprave, ki delujejo v povezavi s takšnim strojem, katerega funkcija je drugačna od obdelave podatkov.

2.
Če je funkcija fotokopiranja, ki jo zagotavljajo naprave v postopku v glavni stvari, postranska v primerjavi s funkcijama tiskanja in optičnega branja, jih je treba v smislu opombe 5 B k poglavju 84 kombinirane nomenklature iz priloge I Uredbe št. 2658/87, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 1719/2005, obravnavati kot enote strojev za avtomatsko obdelavo podatkov, torej enote, ki se, če so predložene ločeno, v skladu z opombo 5 C k temu poglavju uvrščajo pod tarifno številko 8471 te nomenklature. V tem primeru je treba upoštevno podštevilko ugotoviti v skladu z opombo 3 k oddelku XVI navedene nomenklature. Če je, po drugi strani, ta funkcija fotokopiranja enako pomembna kot drugi dve funkciji, je treba te naprave v skladu s točko 3(b) splošnih pravil za razlago te nomenklature uvrstiti pod tarifno številko, ki ustreza tisti enoti, ki navedenim napravam daje bistven značaj. Če se izkaže, da tega ni mogoče ugotoviti, jih je treba v skladu s točko 3(c) navedenih splošnih pravil uvrstiti pod tarifno številko 9009.

3.
Pri preučitvi petega vprašanja se ni pokazalo nič, kar bi vplivalo na veljavnost točke 4 priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 400/2006 z dne 8. marca 2006 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: francoščina.