CELEX: 62005CJ0011
Colný kódex Spoločenstva
Režim prepracovania pod colným dohľadom
Zamietnutie žiadosti o povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom vnútroštátnymi colnými orgánmi
Záväznosť záverov výboru pre colný kódex
Absencia
Právomoc Súdneho dvora rozhodnúť o platnosti týchto záverov podľa článku 234 ES
Absencia
Výklad článku 133 písm. e) colného kódexu
Výklad článku 502 ods. 3 a článku 504 ods. 4 nariadenia (EHS) č. 2454/93
Komplexné posúdenie všetkých skutočností žiadosti o povolenie

Návrh na začatie konania o prejudiciálnej otázke sa týka výkladu článku 133 písm. e) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra
1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307), zmeneného a doplneného
nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2700/2000 zo 16. novembra 2000 (Ú. v. ES L 311, s. 17; Mim. vyd. 02/010, s. 239,
ďalej len „colný kódex“), ako aj článku 502 ods. 3 a článku 504 ods. 4 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993,
ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92 (Ú. v. ES L 253, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3), zmeneného a doplneného nariadením
Komisie (ES) č. 993/2001 zo 4. mája 2001 (Ú. v. ES L 141, s. 1; Mim. vyd. 02/011, s. 286, ďalej len „vykonávacie nariadenie“).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi holandskou spoločnosťou Friesland Coberco Dairy Foods BV (ďalej len „Coberco Dairy
Foods“) a Inspecteur van de Belastingdienst/Douane Noord/Kantoor Groningen (daňový inšpektorát/colná správa sever/colný úrad
v Groningene, ďalej len „inšpektorát“) týkajúceho sa žiadosti o vydanie povolenia na prepracovanie pod colným dohľadom (ďalej
len „žiadosť“).

Právny rámec

Colný kódex
Colný kódex upravuje niekoľko ekonomických colných režimov, okrem iného v článkoch 130 až 136 aj „prepracovanie pod colným
dohľadom“.
Článok 130 colného kódexu znie:
„Colný režim prepracovania pod colným dohľadom umožňuje podrobiť tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva, na colnom území
spoločenstva takým operáciám, ktoré zmenia jeho vlastnosti alebo stav bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno-politickým
opatreniam a umožňuje prepustiť do volného obehu výrobky, ktoré vznikli pri týchto operáciách s uplatnením pre ne platného
dovozného cla. Tieto výrobky sa označujú ako prepracované výrobky.“
Podľa článku 132 tohto kódexu:
„Povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom sa udelí na žiadosť osoby, ktorá vykonáva prepracovanie alebo zabezpečí jeho
vykonanie.“
Článok 133 colného kódexu stanovuje:
„Povolenie sa udeľuje iba:
…
e)      ak sú splnené podmienky potrebné na to, aby tento režim prispel k vytvoreniu alebo zachovaniu spracovateľskej činnosti v spoločenstve
bez toho, aby tým boli nepriaznivo ovplyvnené zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného –
neoficiálny preklad
] tovaru v spoločenstve (hospodárske podmienky). Prípady, v ktorých sa hospodárske podmienky považujú za splnené, sa môžu
určiť v súlade s postupom výboru.“
Podľa článkov 247 až 249 colného kódexu Komisia Európskych spoločenstiev spolupracuje s výborom pre colný kódex (ďalej len
„výbor“) za podmienok stanovených v týchto článkoch.
Článok 249 tohto kódexu o uvedenom výbore stanovuje:
„Výbor môže preskúmať akúkoľvek otázku týkajúcu sa colnej legislatívy, ktorú vznesie predseda buď z vlastnej iniciatívy, alebo
na žiadosť zástupcu niektorého z členských štátov.“

Vykonávacie nariadenie
Článok 496 vykonávacieho nariadenia definuje „povolenie“ ako rozhodnutie colných orgánov o povolení použiť colný režim.
Článok 502 tohto nariadenia stanovuje:
„1.      S výnimkou prípadov, kedy sú hospodárske podmienky považované za splnené podľa kapitol 3, 4 alebo 6, sa bez preskúmania hospodárskych
podmienok colnými orgánmi povolenie neudelí.
2.      Pri režime aktívneho zošľachťovacieho styku (kapitola 3) musí preskúmanie preukázať hospodársky nevyhnutnosť využitia zdrojov
spoločenstva, berúc do úvahy najmä nasledujúce kritéria, podrobnosti ktorých sú uvedené v časti B prílohy 70:
a)      dostupnosť tovaru vyrobeného v spoločenstve, ktorý má rovnakú kvalitu a technické charakteristiky ako tovar, ktorý má byť
dovezený pre plánované spracovateľské operácie;
b)      rozdiely v cene medzi tovarom vyrobeným v spoločenstve a tovarom, ktorý má byť dovezený;
c)      zmluvné záväzky.
3.      Pri režime spracovania pod colnou kontrolou [Pri režime prepracovania pod colným dohľadom –
neoficiálny preklad
] (kapitola 4) musí preskúmanie preukázať, či použitie zdrojov, ktoré nepochádzajú zo spoločenstva, umožňuje, aby sa v spoločenstve
vytvorili a zachovali spracovateľské činnosti.
…“
Podľa článku 503 tohto nariadenia:
„K preskúmaniu hospodárskych podmienok za účasti Komisie môže dôjsť:
a)      ak príslušné colné orgány majú záujem o konzultácie pred alebo po vydaní povolenia;
b)      ak iná colná správa vznesie námietky proti vydanému povoleniu;
c)      z iniciatívy Komisie.“
Článok 504 vykonávacieho nariadenia stanovuje:
„1.      Ak sa začne preskúmanie v súlade s článkom 503, prípad sa zasiela Komisii. Musí obsahovať výsledky už vykonaného preskúmania.
2.      Komisia zašle potvrdenie o prijatí oznámenia o preskúmaní alebo oznámi príslušným colným orgánom, ak koná z vlastnej iniciatívy.
Po konzultáciách s nimi určí, či je potrebné preskúmanie hospodárskych podmienok výborom.
3.      Ak je prípad predložený výboru, colné orgány oznámia žiadateľovi alebo držiteľovi povolenia, že sa takéto konanie začalo a žiadosť
zatiaľ nebola vybavená, tak aj to, že lehoty uvedené v článku 506 boli odložené.
4.      Príslušné colné orgány a všetky ostatné colné orgány, ktoré sa zaoberajú podobnými povoleniami alebo žiadosťami, zoberú do
úvahy závery výboru.
…“
Článok 551 ods. 1 prvý pododsek vykonávacieho nariadenia v prípade režimu prepracovania pod colným dohľadom stanovuje:
„Režim spracovania pod colnou kontrolou [Režim prepracovania pod colným dohľadom –
neoficiálny preklad
] sa uplatní na tovar, ktorého prepracovaním vznikajú výrobky, na ktoré sa uplatňujú nižšie čiastky dovozných ciel, ako pri
dovážanom tovare.“
Podľa článku 552 tohto nariadenia:
„1.      Pre druhy tovaru alebo operácií uvedené v časti A prílohy 76 sa hospodárske podmienky považujú za splnené.
Pre ostatné druhy tovaru a operácií sa hospodárske podmienky preskúmajú.
2.      Pre druhy tovaru a operácií uvedené v časti B prílohy 76, na ktoré sa nevzťahuje časť A, hospodárske podmienky preskúma výbor.
Uplatní sa článok 504 ods. 3 a 4.“
Príloha 76 časť B vykonávacieho nariadenia obsahuje všetky druhy tovarov, ktoré podliehajú opatreniam v rámci opatrení poľnohospodárskej
politiky.

Nariadenie (ES) č. 1260/2001
So zámerom splniť ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky a najmä v záujme zabezpečenia stáleho prospechu z potrebných
záruk týkajúcich sa zamestnanosti a životnej úrovne pestovateľov cukrovej repy a cukrovej trstiny Spoločenstva sa nariadením
Rady (ES) č. 1260/2001 z 19. júna 2001 o spoločnom organizovaní trhu v sektore cukru (Ú. v. ES L 178, s. 1; Mim. vyd. 03/033,
s. 17) stabilizoval trh s cukrom.

Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
Coberco Dairy Foods vyrába nápoje – ovocné džúsy, na ktorých výrobu používa koncentrované ovocné džúsy, cukry, príchute, minerály
a vitamíny, ktoré nakupuje od spoločností usadených sčasti v členských štátov a sčasti v tretích štátoch. Výroba spočíva v zmiešaní
ovocných štiav s vodou a cukrom, v pasterizácii výrobku a následnom balení.
Uvedená spoločnosť podala holandským colným orgánom 23. júla 2002 podľa článku 132 colného kódexu žiadosť o povolenie na prepracovanie
troch výrobkov pod colným dohľadom: jablkového džúsu s prídavkom cukru, pomarančového džúsu s prídavkom cukru a bieleho cukru,
ktorý nie je vyrobený z cukrovej trstiny. V tejto žiadosti bolo v rámci hospodárskych podmienok uvedené, že použitie materiálov
pochádzajúcich z tretích krajín umožní pokračovať v spracovateľských činnostiach v Spoločenstve.
Keďže tovary a plánované prepracovanie patria do prílohy 76 časti B vykonávacieho nariadenia, spis bol predložený výboru,
ktorý mal posúdiť splnenie hospodárskych podmienok.
Dňa 22. augusta 2003 Komisia predložila výboru pracovný dokument, z ktorého vyplýva, že Coberco Dairy Foods podala žiadosť
o povolenie z dôvodu tvrdej konkurencie zo strany výrobcov strednej a východnej Európy. Spoločnosť zamýšľala investovať na
začiatku približne 750 000 eur do výstavby spracovateľského podniku, ktorý umožní vytvoriť asi dve pracovné miesta. Ak sa
neuplatní colný režim prepracovania pod colným dohľadom, Coberco Dairy Foods sa pravdepodobne rozhodne prepracovávať výrobky
skôr v strednej alebo východnej Európe než v Holandsku.
Výbor sa uvedeným dokumentom zaoberal na svojom zasadnutí 18. septembra 2003. V zápisnici z tohto zasadnutia sa uvádza, že
zástupca generálneho riaditeľstva Komisie pre poľnohospodárstvo informoval výbor jednak o znížení záruk na odbyt cukru pre
splnenie medzinárodných záväzkov Spoločenstva a jednak o skutočnosti, že výrobcovia cukru v Spoločenstve sú „pod tlakom“ a dovozy
„s oslobodením od cla“ v rámci colného režimu prepracovania pod colným dohľadom tento tlak zvyšujú. Z tohto dôvodu menované
generálne riaditeľstvo žiadosť nepodporilo. Preto výbor rozhodol, že v predmetnom prípade neboli splnené hospodárske podmienky.
Holandské colné orgány, opierajúc sa o uvedené závery výboru, rozhodnutím z 27. októbra 2003 žiadosť Coberco Dairy Foods zamietli.
Sťažnosť podanú touto spoločnosťou zamietol inšpektorát 2. apríla 2004.
Coberco Dairy Foods následne podala 10. mája 2004 žalobu na Gerechtshof te Amsterdam.
Za týchto okolností vnútroštátny súd uznesením z 28. decembra 2004 rozhodol konanie prerušiť a položiť Súdnemu dvoru tieto
prejudiciálne otázky:
„1.      Akým spôsobom je potrebné vykladať text ‚bez toho, aby tým boli nepriaznivo ovplyvnené zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného
–
neoficiálny preklad
] tovaru v spoločenstve‘ uvedený v článku 133 písm. e) [colného kódexu]? Smie byť zohľadnený iba trh pre hotové výrobky alebo
treba pri prepracovaní pod colným dohľadom skúmať aj ekonomickú situáciu surovín?
2.      Treba pri posudzovaní výrazu ‚vytvorenie a zachovanie spracovateľských činností‘ podľa článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia
zohľadniť určitý minimálny počet pracovných miest vytvorených týmito činnosťami? Aké ďalšie kritériá treba uplatniť na výklad
citovaného textu nariadenia?
3.      Pri zohľadnení odpovedí na prvú a druhú otázku, môže Súdny dvor skúmať platnosť záverov výboru v rámci prejudiciálneho konania?
4.      Ak áno, sú potom závery výboru v predmetnej veci platné, pokiaľ ide o ich odôvodnenie, ako aj uvedené ekonomické argumenty?
5.      V prípade, že Súdny dvor nie je oprávnený rozhodovať o platnosti záverov výboru, ako potom treba vykladať časť článku 504
ods. 4 [vykonávacieho nariadenia] ‚(colné orgány) zoberú do úvahy závery výboru‘, ak sa colné orgány prvého stupňa a/alebo
vnútroštátny odvolací súd domnievajú, že závery výboru nemôžu byť základom pre rozhodnutie o zamietnutí žiadosti o povolenie
režimu prepracovania pod colným dohľadom?“

O piatej otázke
Piatou otázkou, ktorú treba skúmať na začiatku, sa vnútroštátny súd pýta na výklad textu „colné orgány zoberú do úvahy závery
výboru“ obsiahnutého v článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia. Chce v podstate vedieť, či dané ustanovenie znamená, že
sú závery výboru záväzné pre colné orgány, ktoré rozhodujú o žiadosti o povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom.
Na začiatku treba zdôrazniť, že z textu článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia nevyplýva, že závery výboru sú pre vnútroštátne
colné orgány záväzné. Podľa znenia tohto ustanovenia príslušné colné orgány a všetky ostatné colné orgány, ktoré sa zaoberajú
podobnými povoleniami alebo žiadosťami, len zoberú do úvahy závery výboru.
Toto ustanovenie v žiadnom prípade nezaväzuje vnútroštátne colné orgány k tomu, aby sa automaticky riadili závermi výboru.
Môžu sa odchýliť od záverov prijatých týmto výborom, ak svoje rozhodnutie z tohto hľadiska odôvodnia.
V prospech takého posúdenia právnej povahy záverov výboru a rozsahu povinnosti colných orgánov zohľadniť tieto závery hovorí
účel, na ktorý bol výbor zriadený. Ako vyplýva zo siedmeho odôvodnenia tohto kódexu, tento výbor bol zriadený s cieľom zabezpečiť
úzku a účinnú spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou v tejto príslušnej oblasti colného kódexu. Pokiaľ ide o žiadosti
na prepracovanie pod colným dohľadom, táto spolupráca sa môže a niekedy aj musí uskutočniť formou preskúmania hospodárskych
podmienok uvedených v článku 133 písm. e) colného kódexu a článku 502 vykonávacieho nariadenia a konzultácie s výborom pred
vydaním povolenia alebo po vydaní tohto povolenia príslušnými colnými orgánmi.
Aj keď cieľom záverov výboru je informovať colné orgány o predmetných hospodárskych podmienkach, ako je to stanovené v colnom
kódexe a vykonávacom nariadení, zo znenia vykonávacieho nariadenia, predovšetkým z jeho článku 504 ods. 4,,ani z postavenia
výboru a ani z cieľa sledovaného jeho konzultáciou absolútne nevyplýva, že príslušné colné orgány sú závermi výboru viazané.
Navyše tak článok 133 písm. e) colného kódexu, ktorý stanovuje, že prípady, v ktorých sa hospodárske podmienky považujú za
splnené, sa môžu určiť v súlade s postupom výboru, ako aj článok 249 tohto kódexu, ktorý stanovuje, že výbor môže preskúmať
akúkoľvek otázku týkajúcu sa colnej právnej úpravy, potvrdzujú úlohu výboru všeobecne spočívajúcu v zjednodušení prijímania
rozhodnutí príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a nie v zaväzovaní týchto orgánov.
Takémuto výkladu článku 504 ods. 4 vykonávacieho nariadenia, v zmysle ktorého závery výboru nie sú záväzné, neodporuje ani
skutočnosť, že v určitých prípadoch, o aký ide aj vo veci samej, príslušné tovary podliehajú opatreniam poľnohospodárskej
politiky a konzultácia s výborom je podľa článku 552 ods. 2 vykonávacieho nariadenia povinná. Aj v takýchto prípadoch príslušné
vnútroštátne orgány majú závery uvedeného výboru len vziať do úvahy a nie sú týmito závermi viazané. Povinnosť konzultovať
s výborom nemožno chápať ako povinnosť riadiť sa závermi, ktoré vydáva.
Pokiaľ ide o prax niektorých členských štátov, najmä Holandského kráľovstva, v ktorom sa príslušné colné orgány automaticky
riadili závermi výboru, aj keď boli negatívne, treba zdôrazniť, že podľa relevantných ustanovení colného kódexu a vykonávacieho
nariadenia uvedené orgány aj tak môžu slobodne prijať stanovisko odchylné od záverov výboru po tom, čo samostatne preskúmali
skutočnosti a dostatočne odôvodnili svoje rozhodnutie v tomto smere.
Za týchto okolností treba na piatu otázku odpovedať tak, že závery výboru nie sú záväzné pre vnútroštátne colné orgány, ktoré
rozhodujú o žiadosti o povolenie prepracovania pod colným dohľadom.

O tretej a štvrtej otázke
Treťou otázkou, ktorá bude skúmaná ako nasledujúca, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či platnosť záverov výboru prijatých
podľa článku 133 písm. e) colného kódexu je možné preskúmať na základe článku 234 ES. V prípade, že by Súdny dvor dospel k záveru,
že má právomoc na takéto preskúmanie, vnútroštátny súd sa ho štvrtou otázkou pýta na platnosť sporných záverov výboru vo veci
samej z hľadiska ich odôvodnenia, ako aj z hľadiska ekonomických argumentov uvedených v týchto záveroch.
Článok 234 ES stanovuje, že Súdny dvor je oprávnený v rámci prejudiciálneho konania rozhodovať o platnosti a výklade aktov
orgánov Spoločenstva a Európskej centrálnej banky.
Podľa judikatúry Súdneho dvora uvedené ustanovenie priznáva Súdnemu dvoru právomoc bez výnimky rozhodovať o platnosti a výklade
aktov inštitúciami Spoločenstva v rámci prejudiciálneho konania (rozsudok z 13. decembra 1989, Grimaldi, C‑322/88, Zb. s. 4407,
bod 8).
V tejto súvislosti treba poukázať na to, že závery výboru nepochybne nemožno pričítať Komisii. Keďže Komisia a členské štáty
môžu a niekedy musia v rámci skúmania žiadosti o povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom konzultovať s výborom, závery
výboru nemôžu byť považované za akty prijaté inštitúciami v zmysle uvedenej judikatúry. Takýto záver vyplýva aj z cieľa sledovaného
zriadením výboru zameraného jednoducho na zabezpečenie úzkej a účinnej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou v tejto
príslušnej oblasti colného kódexu.
Čo sa týka právnej povahy záverov výboru, treba na začiatku pripomenúť, ako vyplýva aj z bodov 26 až 33 tohto rozsudku, že
závery nie sú pre vnútroštátne colné orgány, ktoré rozhodujú o žiadosti o povolenie prepracovania pod colným dohľadom, záväzné.
Tento výklad potvrdzuje aj judikatúra Súdneho dvora týkajúca sa iných typov obdobných stanovísk, predovšetkým stanovísk výboru
pre nomenklatúru spoločného colného sadzobníka zriadeného nariadením Rady (EHS) č. 97/69 zo 16. januára 1969 o opatreniach,
ktoré sa majú prijať na jednotné uplatňovanie nomenklatúry spoločného colného sadzobníka (Ú. v. ES L 14, s. 1). Čo sa týka
záverov výboru, treba zdôrazniť, že uvedené závery sú významnými prostriedkami na zabezpečenie jednotného uplatňovania colného
kódexu zo strany colných orgánov členských štátov a možno ich považovať za významné prostriedky pre výklad tohto kódexu napriek
tomu, že nie sú právne záväzné (pozri v tomto zmysle rozsudky z 15. februára 1977, Dittmeyer, 69/76 a 70/76, Zb. s. 231, bod
4; z 11. júla 1980, Chem‑Tec, 798/79, Zb. s. 2639, body 11 a 12, ako aj zo 16. júna 1994, Develop Dr. Eisbein, C‑35/93, Zb.
s. I‑2655, bod 21).
Keďže výbor bol zriadený s cieľom zabezpečiť úzku a účinnú spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou v oblasti upravenej
colným kódexom, colné orgány členských štátov sú povinné iba zohľadniť jeho závery, nie sú však povinné riadiť sa nimi pri
vydaní konečného rozhodnutia. Prípadnému súdnemu preskúmaniu zo strany vnútroštátneho súdu pritom podlieha toto posledné rozhodnutie.
Na tretiu otázku treba odpovedať tak, že platnosť záverov výboru prijatých podľa článku 133 písm. e) colného kódexu nie je
možné preskúmať podľa článku 234 ES.
Vzhľadom na odpoveď na tretiu otázku, nie je nutné odpovedať na štvrtú otázku.

O prvej otázke
Svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd pýta na výklad textu „nepriaznivo ovplyvnené zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného
–
neoficiálny preklad
] tovaru v spoločenstve“ obsiahnutého v článku 133 písm. e) colného kódexu. Vnútroštátny súd sa v podstate pýta, či pri posudzovaní
žiadosti o povolenie prepracovania pod colným dohľadom podľa tohto ustanovenia sa musí zohľadniť nielen trh s hotovými výrobkami,
ale aj ekonomická situácia na trhu so surovinami použitými pri výrobe týchto výrobkov.
Coberco Dairy Foods tvrdí, že pojem „zásadné záujmy výrobcov rovnakého [obdobného –
neoficiálny preklad
] tovaru v spoločenstve“ treba v zmysle článku 133 písm. e) colného kódexu vykladať tak, že sa vzťahuje len na posúdenie záujmov
výrobcov prepracovaných výrobkov v Spoločenstve, to jest hotových výrobkov.
Grécka a holandská vláda, ako aj Komisia tvrdia, že podľa znenia, kontextu a cieľov článku 133 písm. e) colného kódexu sa
posúdenie hospodárskych podmienok vzťahuje jednak na záujmy výrobcov prepracovaných výrobkov a jednak na záujmy výrobcov obdobných
tovarov, aké sa použili v procese prepracovania.
Talianska vláda tvrdí, že po prvé posúdenie hospodárskych podmienok sa musí týkať surovín, a to jednak preto, že sa im priznáva
colný režim prepracovania pod colným dohľadom, a jednak preto, že pre tieto výrobky boli týmto zvýhodneným colným režimom
zavedené ochranné opatrenia. Po druhé a z tých istých dôvodov sa musí toto skúmanie uskutočniť s ohľadom na trh Spoločenstva.
Po tretie takto vydané rozhodnutie sa musí uplatňovať rovnako vo všetkých členských štátoch.
Treba zdôrazniť, že znenie článku 133 písm. e) colného kódexu, ktoré sa odvoláva na „záujmy výrobcov rovnakého [obdobného
–
neoficiálny preklad
] tovaru v Spoločenstve“ bez upresnenia, či ide o výrobcov hotových výrobkov alebo či zahŕňa aj výrobcov surovín použitých
pri výrobe uvedených výrobkov, nedáva jasnú odpoveď na položenú otázku, takže treba vziať do úvahy súvislosť tohto ustanovenia
s inými ustanoveniami, konkrétne s ekonomickým colným režimom, na ktorý sa uplatňuje, a s cieľmi tohto režimu.
Podľa článku 130 colného kódexu colný režim prepracovania pod colným dohľadom umožňuje podrobiť tovar, ktorý nie je tovarom
Spoločenstva, na colnom území Spoločenstva takým operáciám, ktoré zmenia jeho vlastnosti alebo stav bez toho, aby podliehal
dovoznému clu alebo obchodno-politickým opatreniam, a umožňuje prepustiť do volného obehu výrobky, ktoré vznikli pri týchto
operáciách. Tento colný režim sa uplatňuje podľa článku 551 ods. 1 prvého pododseku vykonávacieho nariadenia na tovary, pri
ktorých sa po prepracovaní uplatní nižšia suma dovozného cla v porovnaní s clom uplatňovaným na dovážané tovary.
Colný režim prepracovania pod colným dohľadom bol zavedený s cieľom zabrániť negatívnym dôsledkom automatického uplatňovania
spoločného colného sadzobníka na spracovateľské činnosti. Tento colný režim však zvýhodňuje spracovateľov v Spoločenstve,
ktorí nie sú povinní zaplatiť clo za tovary dovážané z tretích krajín, a tým sa tento colný režim môže dotknúť zásadných záujmov
výrobcov surovín v Spoločenstve, ktoré sa použijú v procese spracovania.
Vzhľadom na možný konflikt záujmov je jasné, že posúdenie hospodárskych podmienok stanovených v článku 133 písm. e) colného
kódexu sa dotýka týchto rozdielnych záujmov, konkrétne záujmov spracovateľov surovín a záujmov výrobcov obdobných tovarov
v Spoločenstve. Ako uvádza aj Komisia, cieľom tohto ustanovenia je posúdenie výhod povolenia prepracovania pod colným dohľadom
pre spracovateľské činnosti vo vzťahu k možným dôsledkom vydania tohto povolenia na postavenie výrobcov v Spoločenstve vyrábajúcich
podobné výrobky ako tie, ktoré sú predmetom spracovania.
Takýto výklad cieľa sledovaného článkom 133 písm. e) colného kódexu, podľa ktorého musia byť chránené záujmy všetkých výrobcov
Spoločenstva, t. j. tak výrobcov hotových výrobkov, ako aj výrobcov surovín použitých pri výrobe týchto výrobkov predstavuje
okrem iného jediný výklad, ktorý umožňuje zohľadniť požiadavky spoločných politík Spoločenstva vrátane spoločnej poľnohospodárskej
politiky, ako to vyžaduje aj tretie a štvrté odôvodnenie colného kódexu.
Na prvú otázku treba odpovedať, že pri posudzovaní žiadosti o povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom podľa článku
133 písm. e) colného kódexu treba zohľadniť nielen trh s hotovými výrobkami, ale aj ekonomickú situáciu na trhu so surovinami
použitými pri výrobe týchto výrobkov.

O druhej otázke
Druhou otázkou sa vnútroštátny súd pýta, aké kritériá sa uplatnia pri výklade výrazu „vytvorenie a zachovanie spracovateľských
činností“ uvedeného v článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia a najmä či je treba zohľadniť vytvorenie minimálneho počtu
pracovných miest v dôsledku spracovateľských činností.
Podľa Coberco Dairy Foods uvedené ustanovenie nestanovuje v prípade počtu zachovaných alebo vytvorených pracovných miest žiadnu
hranicu, a teda tento počet nie je relevantným kritériom.
Vnútroštátne colné orgány sú povinné pred udelením povolenia na prepracovanie pod colným dohľadom preskúmať, či podľa článku
133 písm. e) colného kódexu a článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia sú splnené niektoré hospodárske podmienky, predovšetkým
ak ide o tovary podliehajúce opatreniam poľnohospodárskej politiky, napríklad cukor.
Podľa ustanovení článku 133 písm. e) colného kódexu toto skúmanie má umožniť preveriť, či povolením prepracovania pod colným
dohľadom možno prispieť k vytvoreniu alebo zachovaniu spracovateľských činností v Spoločenstve bez narušenia podstatných záujmov
výrobcov obdobného tovaru v Spoločenstve. Podmienka, podľa ktorej uvedené povolenie musí umožniť, aby sa v Spoločenstve vytvorili
a zachovali spracovateľské činnosti, je uvedená v článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia.
Pokiaľ uvedené ustanovenia právnej úpravy Spoločenstva uplatňované na colný režim prepracovania pod colným dohľadom neupresňujú,
aké rôzne kritériá sa majú zohľadniť pri posudzovaní hospodárskych podmienok v nich stanovených, treba zdôrazniť ciele, ktoré
daný colný režim sleduje a ktoré sú uvedené v bodoch 51 až 53 tohto rozsudku, a skutočnosť, že pri skúmaní týchto podmienok
sa zohľadňujú rôzne záujmy výrobcov surovín a výrobcov obdobného tovaru v Spoločenstve pri súčasnom rešpektovaní požiadaviek
spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Vzhľadom na tieto úvahy treba rovnako ako holandská a grécka vláda, ako aj Komisia zdôrazniť, že hospodárske podmienky uvedené
v týchto ustanoveniach musia byť posudzované spoločne pri zohľadnení všetkých skutočností, ako výška uskutočnenej investície,
trvalosť aktivity a jej udržateľnosť, trvalosť vytvorených pracovných miest, ako aj iné dôležité skutočnosti týkajúce sa vytvorenia
a zachovania spracovateľskej činnosti. Hoci vytvorenie minimálneho počtu pracovných miest v dôsledku uskutočnených spracovateľských
činností predstavuje dôležitú skutočnosť pri skúmaní hospodárskych podmienok stanovených colným kódexom a vykonávacím nariadením,
nie je nutne jediným zohľadňovaným kritériom. Pri tomto skúmaní sa totiž zohľadňujú kritériá v závislosti od povahy konkrétnej
spracovateľskej činnosti a každé skúmanie hospodárskych podmienok musí byť uskutočňované v závislosti od konkrétnych okolností
konkrétneho prípadu.
Na druhú otázku treba odpovedať tak, že kritériá zohľadňované pri posudzovaní „vytvorenia a zachovania spracovateľských činností“
v zmysle článku 133 písm. e) colného kódexu a článku 502 ods. 3 vykonávacieho nariadenia môžu zahŕňať kritérium týkajúce sa
vytvorenia minimálneho počtu pracovných miest v dôsledku uskutočnených spracovateľských činností, ale aj iné kritériá. Uvedené
kritériá totiž závisia od charakteru príslušnej spracovateľskej činnosti a vnútroštátny colný orgán uskutočňujúci preskúmanie
hospodárskych podmienok na základe týchto dvoch ustanovení musí komplexne posúdiť všetky relevantné skutočnosti vrátane počtu
vytvorených pracovných miest, výšky uskutočnenej investície alebo trvalosti plánovanej aktivity.

O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo
začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd.
Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov
konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:
1.
Pri posudzovaní žiadosti o povolenie na prepracovanie pod colným dohľadom podľa článku 133 písm. e) nariadenia Rady (EHS)
č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, zmeneného a doplneného nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 2700/2000 zo 16. novembra 2000, treba zohľadniť nielen trh s hotovými výrobkami, ale aj ekonomickú
situáciu na trhu so surovinami použitými pri výrobe týchto výrobkov.
2.
Kritériá zohľadňované pri posudzovaní „vytvorenia a zachovania spracovateľských činností“ v zmysle článku 133 písm. e) nariadenia
č. 2913/92, zmeneného a doplneného nariadením č. 2700/2000, a článku 502 ods. 3 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla
1993, zavádzajúceho ustanovenia pre vykonávanie nariadenia č. 2913/92, zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 993/2001
zo 4. mája 2001, môžu zahŕňať kritérium týkajúce sa vytvorenia minimálneho počtu pracovných miest v dôsledku uskutočnených
spracovateľských činností, ale aj iné kritériá. Uvedené kritériá totiž závisia od charakteru príslušnej spracovateľskej činnosti
a vnútroštátny colný orgán uskutočňujúci preskúmanie hospodárskych podmienok na základe týchto dvoch ustanovení musí komplexne
posúdiť všetky relevantné skutočnosti vrátane počtu vytvorených pracovných miest, výšky uskutočnenej investície alebo trvalosti
plánovanej aktivity.
3.
Platnosť záverov výboru prijatých podľa článku 133 písm. e) nariadenia č. 2913/92, zmeneného a doplneného nariadením č. 2700/2000,
nie je možné preskúmať podľa článku 234 ES.
4.
Závery výboru nie sú záväzné pre vnútroštátne colné orgány, ktoré rozhodujú o žiadosti o povolenie prepracovania pod colným
dohľadom.
Podpisy
*
Jazyk konania: holandčina.