CELEX: 61982CJ0297
Grundskyld til staten af landbrugsejendomme
gyldighed i forhold til fællesskabsretten

1 Ved beslutning af 19 . november 1982 , indgaaet til Domstolen den 24 . november 1982 , har OEstre Landsret i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt et praejudicielt spoergsmaal angaaende den fortolkning af faellesskabs    retten , som er noedvendig , for at retten kan afgoere , om en dansk beskatning , der indebar en midlertidig forhoejelse til fordel for staten af den allerede eksisterende grundskyld til kommunerne , var forenelig med faellesskabsretten .
2 Baggrunden for den omtvistede beskatning var foelgende : i slutningen af 1979 vedtog den danske regering en plan for den oekonomiske politik med det sigte at nedbringe underskuddet paa betalingsbalancen og forbedre beskaeftigelsessituationen . Planen forudsatte bl.a . en afdaempning af indkomstudviklingen for alle grupper i samfundet og en retfaerdig fordeling af de byrder , der herved blev paalagt befolkningen . Da en devaluering af den danske krone var et vaesentligt led i denne plan , blev der den 30 . november 1979 foretaget en devaluering paa 4,76 % i forhold til de oevrige valutaer i Det europaeiske monetaere System . Da den danske regering imidlertid oenskede at opnaa overensstemmelse mellem den danske krones centralkurs og landbrugsomregningskursen over for ECU for at undgaa indfoerelse af monetaere udligningsbeloeb , foretog Raadet , efter anmodning fra den danske regering , den 3 . december 1979 en nedskrivning paa 4,63 % af den danske krones repraesentative kurs over for den europaeiske regningsenhed inden for landbrugssektoren ( Raadets forordning nr . 2717/79 , EFT L 309 , s . 1 ).
3 Devalueringen bevirkede en forhoejelse af landbrugspriserne udtrykt i danske kroner , som under normale forhold ville have foert til en betydelig indkomststigning for det danske landbrug . For at udligne denne indkomststigning , som den danske regering ansaa for at vaere i modstrid med den naevnte plan , fremsatte regeringen den 4 . december 1979 forslag til lov om grundskyld til staten af landbrugsejendomme . Loven blev vedtaget af Folketinget den 21 . december 1979 og blev den 28 . december 1979 stadfaestet og bekendtgjort som lov nr . 541 .
4 Grundlaget for beskatningen , som kun var i kraft i aaret 1980 , var grundvaerdien , som ansat ud fra en generel bedoemmelse af jordens vaerdi i handel og vandel og uden hensyntagen til landbrugsproduktionens faktiske stoerrelse eller karakter .
5 De samvirkende danske Landboforeninger , som mandatar for tre gaardejere , der har anfaegtet grundskyldens gyldighed , indbragte sagen for OEstre Landsret , idet de gjorde gaeldende , at lov om grundskyld til staten af landbrugsejendomme maatte anses for uforenelig med aanden i og forudsaetningerne for EOEF-traktaten og den faelles landbrugspolitik derved , at den tilsigtede og havde til virkning dels at neutralisere virkningerne af en af Faelleskaberne udstedt retsakt , dels at modvirke formaalet med devalueringen , som var at foroege indtjeningen i dansk landbrug .
6 OEstre Landsret udsatte sagen og besluttede at forelaegge Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :
»Skal EOEF-traktaten , saerlig anden del , afsnit II om landbruget , isaer artiklerne 39 og 40 , og de i medfoer af Traktaten udstedte retsakter fortolkes saaledes , at de er til hinder for , at en medlemsstat gennemfoerer en midlertidig foroegelse af beskatningen af landbrugsejendommes vaerdi , naar dette sker i umiddelbar forbindelse med en af Raadet foretaget devaluering af medlemsstatens ' groenne valuta ' , og naar beskatningsforoegelsen har til formaal at inddrage en vaesentlig del af den indkomstforoegelse , som devalueringen medfoerer for landbrugerne , til fordel for statskassen som led i en oekonomisk helhedsplan , der beroerer de fleste grupper af befolkningen?«
7 Det fremgaar af en gennemgang af forelaeggelsesbeslutningen , at provenuet af skatten indgik i statskassen uden at vaere oeremaerket til et bestemt formaal , at parterne var enige om , at skatten ikke paavirkede prisdannelsen , varernes frie bevaegelighed eller maengden af varer paa markedet , og at den ikke havde virkning som told eller afgifter med tilsvarende virkning . Heraf foelger , at spoergsmaalet om den omtvistede beskatnings forenelighed med faellesskabsretten maa afgoeres alene ud fra traktatens artikler 39-43 samt de faelles grundsaetninger for markedsordningerne .
8 Selv om parterne i hovedsagen har udtrykt forskellige opfattelser vedroerende de noejagtige aarsager til den danske regerings indfoerelse af den omtvistede beskatning og dens praecise virkninger , er de enige om , at den er et led i en indkomstpolitik , som har til formaal at fordele skattebyrden paa de forskellige     grupper af den erhvervsaktive befolkning . Som den danske , den franske og den italienske regering samt Kommissionen med rette har gjort gaeldende , og som Domstolen i oevrigt har udtalt i dommen af 10 . marts 1981 ( Irish Creamery Milk Suppliers Association m.fl ., de forenede sager 36 og 71/80 , Sml . 1981 , s . 735 ), er de faelles markedsordninger i princippet ikke til hinder for en saadan national politik . Ifoelge traktatens artikel 39 , stk . 2 , litra c ), skal der ved udarbejdelsen af den faelles landbrugspolitik tages hensyn til »den kendsgerning , at landbruget i Medlemsstaterne udgoer en sektor , som er snaevert forbundet med oekonomien som helhed« . Den faelles landbrugspolitik har saaledes ikke til formaal at undtage landbrugsproducenterne fra virkningerne af en national indkomstpolitik . Fastsaettelsen af faelles priser i forbindelse med de faelles markedsordninger har i oevrigt ikke til formaal at garantere landbrugsproducenterne en nettopris , der er uafhaengig af enhver af de nationale myndigheder foretagen beskatning , og selve ordlyden af artikel 39 , stk . 1 , litra b ), viser , at forhoejelsen af de individuelle indkomster for landbrugerne i foerste raekke er taenkt at skulle ske ved hjaelp af de i litra a ) beskrevne strukturforanstaltninger .
9 Ifoelge sagsoegeren i hovedsagen er den omtvistede nationale foranstaltning imidlertid uforenelig med faellesskabsretten paa grund af de saerlige omstaendigheder , hvorunder den blev truffet . Det aabenlyse formaal med den skat , som blev indfoert ved lov nr . 541 , og som begraensede de danske landbrugeres indkomster , var nemlig at neutralisere den eneste virkning , der soegtes opnaaet ved en faellesskabsretsakt , in casu Raadets forordning af 3 . december 1979 , hvorved den danske krone blev devalueret i forhold til den europaeiske regningsenhed med det formaal at foroege de samme landbrugeres indkomster . Folketinget tiltog sig herved en kompetence , som er overfoert til faellesskabsmyndighederne .
10 Dette anbringende kan ikke tages til foelge . Det fremgaar af betragtningerne til Raadets forordning af 3 . december 1979 , at denne blev vedtaget , ikke med det sigte at sikre de danske landbrugere foroegede nettoindkomster , men udelukkende for at undgaa indfoerelse af monetaere udligningsbeloeb i Danmark . Dette formaal blev paa ingen maade beroert af indfoerelsen af den omtvistede grundskyld . Som Kommissionen endvidere med rette har anfoert , ville der i     virkeligheden kun have vaeret tale om neutralisering af virkningen af Raadets forordning i det tilfaelde , hvor den forhoejelse af landbrugspriserne udtrykt i danske kroner , som fulgte af forordningen , faktisk ikke fandt sted . Men den ved lov nr . 541 indfoerte grundskyld har klart ikke haft denne virkning ; den har kun haft den virkning delvis at inddrage landbrugsproducenternes indkomster fra salget af deres produkter , efter at markedskraefterne og det faelles prissystem paa normal vis havde spillet deres rolle .
11 Det staar imidlertid fast , at midlerne til gennemfoerelsen af en national indkomstpolitik , der bl.a . omfatter landbrugsproducenterne , ville vaere uforenelige med traktaten og reglerne om de faelles markedsordninger , saafremt de lagde hindringer i vejen for funktionen af de mekanismer , som anvendes til opnaaelse af de paagaeldende markedsordningers formaal . Det egentlige problem , som den omtvistede grundskyld rejser i forhold til disse regler , er saaledes , om grundskylden har haft saadanne virkninger .
12 Som Domstolen har udtalt i ovennaevnte dom af 10 . marts 1981 , tilkommer det den nationale ret at afgoere , om den skat , den skal tage stilling til , rent faktisk har fremkaldt virkninger , som hindrer de faelles markedsordningers mekanismer i at fungere . Til brug for den bedoemmelse , som den nationale ret herved skal foretage , kan der imidlertid fremhaeves visse faellesskabsretlige forhold og angives visse kriterier .
13 De faelles markedsordningers mekanismer har hovedsagelig til formaal at skabe et prisniveau i produktions- og engrosleddet , der tilgodeser baade produktionen i den paagaeldende sektor og forbrugerne , og som sikrer forsyningerne uden at tilskynde til overproduktion .
14 Disse maal vil for det foerste kunne bringes i fare ved nationale beskatningsforanstaltninger , som _ selv om dette maatte vaere utilsigtet _ har en vaesentlig indflydelse paa prisniveauet paa markedet . Dog er risikoen for en saadan indflydelse paa prisdannelsen mindre , naar der ikke er tale om en afgift paa land    brugsproduktionen , men om en grundskyld , der paalaegges alle landbrugsejendomme , og som hverken beregnes paa grundlag af den faktiske stoerrelse eller karakter af landbrugsproduktionen .
15 Det bemaerkes for det andet _ saaledes som sagsoegeren i hovedsagen har gjort gaeldende for Domstolen , og som Kommissionen har anerkendt _ at beskatningsforanstaltninger , som direkte eller indirekte har en vaesentlig indflydelse paa landbrugsbedrifternes struktur og foelgelig paa arten og maengden af forsyninger til landbrugsmarkederne , ligeledes vil kunne bringe de maal i fare , som de faelles markedsordninger forfoelger .
16 Det er i den forbindelse klart , at risikoen for en saadan indflydelse paa landbrugsproduktionens struktur bl.a . afhaenger af skattens stoerrelse , om den er midlertidig eller permanent , om den rammer alle landbrugsejendomme eller ej , om der er en direkte forbindelse mellem skattens stoerrelse og den enkelte producents indkomst , og endelig om provenuet af skatten skal anvendes til et bestemt formaal .
17 Spoergsmaalet maa herefter besvares som foelger :
_ En midlertidig foroegelse af beskatningen af landbrugsjordens vaerdi , der til fordel for statskassen , som led i en oekonomisk helhedsplan der beroerer de fleste grupper af befolkningen , har til formaal at inddrage en vaesentlig del af den indkomstforoegelse , som en foretaget aendring af den vekselkurs , der anvendes inden for den faelles landbrugspolitik , medfoerer for landbrugerne , er i sig selv hverken uforenelig med EOEF-traktatens bestemmelser om landbrugspolitikken eller med bestemmelserne om de faelles markedsordninger , selv om indfoerelsen af skatten er snaevert forbundet med aendringen af vekselkursen .
_ Foroegelsen af beskatningen ville derimod vaere uforenelig med de naevnte bestemmelser i det omfang , den hindrede de ved de paagaeldende faelles markedsordninger indfoerte mekanismer i at fungere enten paa grund af den virkning , den havde paa prisdannelsen , eller paa grund af den aendring af landbrugsbedrifternes struktur , den kunne foere til .
_ Det tilkommer den nationale ret at bedoemme , om _ og i givet fald i hvilket omfang _ den skat , der foreligger til paakendelse , rent faktisk havde saadanne virkninger .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
De udgifter , der er afholdt af den franske og den italienske regering og af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber , som har afgivet indlaeg for Domstolen , kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag , der verserer for den nationale ret , tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( femte afdeling )
vedroerende det spoergsmaal , som er forelagt den af OEstre Landsret ved beslutning af 19 . november 1982 , for ret :
1 ) En midlertidig foroegelse af beskatningen af landbrugsjordens vaerdi , der til fordel for statskassen , som led i en oekonomisk helhedsplan der beroerer de fleste grupper af befolkningen , har til formaal at inddrage en vaesentlig del af den indkomstforoegelse , som en foretaget aendring af den vekselkurs , der anvendes inden for den faelles landbrugspolitik , medfoerer for landbrugerne , er i sig selv hverken uforenelig med EOEF-traktatens bestemmelser om landbrugspolitikken eller med bestemmelserne om de faelles markedsordninger , selv om indfoerelsen af skatten er snaevert forbundet med aendringen af vekselkursen .
2)Foroegelsen af beskatningen ville derimod vaere uforenelig med de naevnte bestemmelser i det omfang , den hindrede de ved de paagaeldende faelles markedsordninger indfoerte mekanismer i at fungere , enten paa grund af den virkning , den havde paa prisdannelsen , eller paa grund af den aendring af landbrugsbedrifternes struktur , den kunne foere til .
3)Det tilkommer den nationale ret at bedoemme , om _ og i givet fald i hvilket omfang _ den skat , der foreligger til paakendelse , rent faktisk havde saadanne virkninger .