CELEX: 62003TJ0301
Ühenduse kaubamärk
Kujutismärk CANAL JEAN CO. NEW YORK
Siseriikliku sõnamärgi CANALI omaniku vastulause
Segiajamise tõenäosus

Vaidluse taust
1       Menetlusse astuja esitas 22. novembril 1996 Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi
„ühtlustamisamet”) nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994, L 11, lk 1;
ELT eriväljaanne 17/01, lk 146) (muudetud kujul) alusel ühenduse kaubamärgi registreerimise taotluse.
2       Kaubamärk, mille registreerimist taotleti, on alljärgnev kujutismärk:
3       Registreerimistaotluses nimetatud kaubad ja teenused kuuluvad 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade
ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 25 ning vastavad
järgmisele kirjeldusele: „Rõivad, jalatsid, peakatted”.
4       Taotlus avaldati 8. juuni 1998. aasta Ühenduse Kaubamärgibülletäänis nr 42/98.
5       Canali SpA esitas 3. septembril 1998 määruse nr 40/94 artikli 42 lõike 1 alusel vastulause kaubamärgi registreerimisele, viidates
taotletava kaubamärgi ja talle kuuluva varasema kaubamärgi segiajamise tõenäosusele määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b
tähenduses.
6       Vastulause aluseks olev varasem kaubamärk on sõnamärk CANALI ja see hõlmab kaupu ja teenuseid klassides 3, 6, 9, 14, 16, 18,
20, 25, 34 ja 42.
7       Canali SpA esitas vastulause seoses kõigi ühenduse kaubamärgitaotluses nimetatud kaupadega.
8       Vastulausete osakond rahuldas 27. novembri 2001. aasta otsusega vastulause, keeldudes taotletava kaubamärgi registreerimisest,
kuna kummagi kaubamärgiga tähistatud kaupade identsust ja varasema kaubamärgi tugevat eristusvõimet arvestades kaalub kõnealuste
märkide omavahel seostamise suur tõenäosus üles nende vähese sarnasuse ja toob kaasa segiajamise tõenäosuse.
9       Menetlusse astuja esitas 25. jaanuaril 2002 määruse nr 40/94 artiklite 57, 58 ja 59 ning komisjoni 13. detsembri 1995. aasta
määruse (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT
eriväljaanne 17/01, lk 189), eeskirja 48 alusel kaebuse otsuse tühistamiseks määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumise
tõttu.
10     Ühtlustamisameti teine apellatsioonikoda rahuldas kaebuse 17. juuni 2003. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus”).

Menetlus ja poolte nõuded
11     Ettekandja–kohtuniku ettekande põhjal otsustas Esimese Astme Kohus (esimene koda) avada suulise menetluse ja palus menetlust
korraldavate meetmete raames pooltel vastata teatavatele küsimustele. Kõigepealt palus ta pooltel esitada märkused hagi vastuvõetavuse
kohta, kuna ühtlustamisameti menetlusse astunud pool oli Canali SpA, mitte hageja. Pooled esitasid ettenähtud tähtaja jooksul
oma märkused. Samuti palus Esimese Astme Kohus ühtlustamisametil ja menetlusse astujal kinnitada, et arvestades hageja poolt
käesoleva menetluse käigus esitatud dokumente, on Canali Ireland Ltd tegelikult omandanud Canali SpA õigused ühtlustamisameti
haldusmenetluses. Ühtlustamisamet on seda kinnitanud. Menetlusse astuja ei ole selle kohta vastuväiteid esitanud.
12     Poolte kohtukõned ja vastused kirjalikele küsimustele kuulati ära 15. veebruari 2005. aasta kohtuistungil.
13     Hageja palub Esimese Astme Kohtul:
–       tühistada vaidlustatud otsus;
–       rahuldada registreerimistaotlusele esitatud vastulause ja lükata kaubamärgi registreerimise taotlus tervikuna tagasi ja/või
teha mis tahes muu vajalik otsus;
–       mõista kohtukulud välja menetlusse astujalt.
14     Ühtlustamisamet palub Esimese Astme Kohtul:
–       jätta hagi rahuldamata;
–       mõista kohtukulud välja hagejalt.
15     Menetlusse astuja palub Esimese Astme Kohtul:
–       jätta hagi rahuldamata;
–       teha menetlusse astumisega seotud kohtukulude osas otsus tema kasuks.

Vastuvõetavus

Poolte argumendid
16     Kirjalikus menetluses rõhutasid ühtlustamisamet ja menetlusse astuja, et hageja ei olnud ühtlustamisametis menetluspooleks
ja et hageja väidab end olevat varasema kaubamärgi CANALI uus omanik. Ühtlustamisameti ja menetlusse astuja sõnul on hageja
ühelt poolt jätnud tõendamata, et tal oleks käesoleva hagi esitamise õigus, ja et teiselt poolt ei viita hagiavaldusele lisatud
üleandmisakt vastulausemenetluse aluseks olevale varasemale kaubamärgile.
17     Repliigis selgitas hageja, et kuigi üleandmisaktis ei mainita varasema kaubamärgi CANALI esialgset registrinumbrit, viidatakse
seal siiski selle kaubamärgi pikendamistõendi numbrile ja kuupäevale (nr 822 119, 3. mai 1999). Andmepank l’Ufficio marchi
e brevetti (Itaalia kaubamärgi- ja patendiregister) osutab viimasele pikendamise numbrile, kuna pikendamistõendil viidatakse
varasematele registreeringutele, mida on pikendatud. Pikendamistõendist ilmnes selgelt, et see on antud vastulausemenetluse
aluseks oleva varasema kaubamärgi – Itaalia kaubamärgi CANALI (esialgne registrinumber 513 948, 2. oktoober 1989) – pikendamiseks.

Esimese Astme Kohtu hinnang
18     Määruse nr 40/94 artikli 63 lõige 4 sätestab, et apellatsioonikoja otsuse peale esitatava kaebusega „võib ühineda iga menetluspool,
kelle huve apellatsioonikoja otsus kahjustab”.
19     Esimese Astme Kohtu seisukoht on, et vastavalt määruse nr 40/94 artikli 63 lõikele 4 võivad varasema kaubamärgi uued omanikud
esitada hagi Esimese Astme Kohtule ja neil on lubatud osaleda menetluspooltena, kui on tõendatud, et neile kuulub õigus, millele
tugineti ühtlustamisameti menetluses.
20     Esimese Astme Kohus on seisukohal, et kuna varasema Itaalia kaubamärgi uus omanik on esitanud tõendid selle kohta, et kõnealune
kaubamärk on talle üle läinud ja kuna ühtlustamisamet on registreerinud Itaalia kaubamärgi CANALI ülemineku äriühingult Canali
SpA hagejale pärast apellatsioonikoja menetlust, on hagejast saanud menetluspool ühtlustamisametis.

Põhiküsimus
21     Vaidlustatud otsuse tühistamisnõude esimeses osas esitab hageja üheainsa väite, mis tuleneb määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1
punkti b rikkumisest.

Poolte argumendid
22     Hageja väidab, et vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud, kuna apellatsioonikoda on ekslikult järeldanud, et kahe kaubamärgi
segiajamise tõenäosus puudub.
23     Tähistevahelise sarnasuse osas on hageja seisukohal, et arvestades asjaomaste kaupade ja kaubamärkide sarnasust, peab segiajamise
tõenäosus olema tõendatud asjaomast avalikkust, käesoleval juhul Itaalia keskmist tarbijat arvestades.
24     Hageja väidab kõnealuste tähistega seoses, et sõna
canal
on taotletava kaubamärgi domineeriv sõnaline osa, mis on väga sarnane varasema kaubamärgiga. Hageja arvates on taotletava
kaubamärgi täiendavad osad liiga tavalised, et omada sellist otsustavat tähendust, mis paneks keskmise Itaalia tarbija neid
tajuma eristavate osadena.
25     Esiteks tõdeb hageja, et visuaalselt sisaldab taotletav kaubamärk mitmeid varasemast kaubamärgist erinevaid osi.
26     Teiseks märgib hageja, et foneetiliselt on asjaomased tähised sarnased. Kui tarbijad räägivad menetlusse astuja kaupadest
kas omavahel või müüjaga, siis nimetavad nad kaupu peaaegu kindlasti kas
canal
või
canal jean(s)
. Osa
canal
on seega taotletava kaubamärgi kõige löövam osa.
27     Kolmandaks on hageja hinnangul tähised kontseptuaalselt sarnased. Sõna
canali
tähendab kanalit ja suur osa tarbijaist seostab taotletavas kaubamärgis esinevat sõna
canal
kujutlusega kanalist, mis on selle sõna tähendus mõnes Põhja-Itaalia murdes.
28     Neljandaks ei kõrvalda taotluses esitatud visuaalselt erinevad osad, arvestades asjaomaste tähiste kontseptuaalset ja foneetilist
sarnasust, segiajamise tõenäosust.
29     Lisaks väidab hageja, et rõivatoodete sektoris on tavapärane sama kaubamärgi esitamine mitmel erineval viisil sõltuvalt toote
liigist, mille jaoks seda kasutatakse, ja on tavaline, et sama rõivatootja kasutab allkaubamärke.
30     Lõpuks väidab hageja, et kõnealuste tähiste segiajamise on tõenäoline varasema kaubamärgi tugeva eristusvõime tõttu ja kuna
kõnealused kaubad on identsed või väga sarnasused.
31     Ühtlustamisamet on vastupidi seisukohal, et kaubamärkide vahel on olulised erinevused. Ühtlustamisamet rõhutab, et hageja
järeldab, et tähised on sarnased, keskendudes üksnes taotletava kaubamärgi sõnalisele osale
canal
, ja jätab kõrvale, vähemalt foneetilise ja kontseptuaalse külje osas, kaubamärgi muud osad.
32     Ühtlustamisamet märgib, et eeltoodu on apellatsioonikoja kõige olulisem argument vaidlustatud otsuses, milles apellatsioonikoda
leidis, et järeldamaks taotletava kaubamärgi ja varasema kaubamärgi sarnasust, on taotletav kaubamärk vaja jagada põhjalikult
osadeks, mida tarbijad tõenäoliselt ei ürita ega ka tee. Sellest tuleneb, et vastupidi hageja väidetele tuleb tähiste võrdlemisel
arvestada ka taotletava kaubamärgi täiendavate elementidega, võttes arvesse, et mõned neist on teataval määral oma olemuse
tõttu eristavad.
33     Asjaomaseid tähiseid võrreldes märgib ühtlustamisamet, et visuaalselt sisaldab taotletav kaubamärk mõningaid elemente, mis
varasemast kaubamärgist erinevad. Taotletava kaubamärgi ruudumuster ja täiendavad sõnad
jean co. New York
tasakaalustavad ilmselgelt varasema kaubamärgi CANALI ja taotletava kaubamärgi sõna
canal
sarnasuse.
34     Foneetiliselt öeldakse taotletav kaubamärk välja
Canal Jean Co. New York
, kuna kaubamärgile viitamisel tavaliselt kujutisosi suuliselt ei mainita. Kahtlemata on vastandatud kaubamärgid teataval
määral foneetiliselt sarnased, võttes arvesse, et viis varasema kaubamärgi kuuest tähest kattuvad taotletava kaubamärgi sõnaga
canal
. Kuna aga see kaubamärk sisaldab ka nelja täiendavat sõna, ei jäta tarbijad neid kaubamärgi väljaütlemisel täiesti tähelepanuta,
nii et foneetiliselt erineb taotletav kaubamärk varasemast kaubamärgist.
35     Kontseptuaalselt on varasemat kaubamärki võimalik tajuda kui perekonnanime või itaaliakeelse sõna
canale
mitmuse vormi. Arvestades kõnealuseid kaupu, nimelt rõivaid, ja asjaomast turgu, nimelt itaalia moesektorit, kus perekonnanimesid
laialdaselt kasutatakse, on enam kui tõenäoline, et Itaalia tarbija tajub kaubamärki pigem nimena kui ülalmainitud sõnana.
Teiseks, vaadeldes taotletavat kaubamärki tervikuna ja jättes kõrvale selle domineerivad osad, mõistetakse seda kui ettevõttele
ja linnale viitavat kaubamärki.
36     Ühtlustamisamet väidab, et käesoleval juhul on kaubamärgitaotluses nimetatud kaubad rõivad, jalatsid ja peakatted, st kaubad,
mida tavaliselt suuliselt ei nõuta ega nimetata, vaid mille tarbija valib välimuse, sobivuse, värvi ja suuruse põhjal. Tavaliselt
valitakse need kaubad enne ostmist välja ja neid proovitakse või vähemalt uuritakse lähemalt. On ilmne, et kaubamärgi foneetiline
ja kontseptuaalne külg on vähemtähtsad. Seega on asjaomaste kaubamärkide visuaalsed erinevused eriti olulised.
37     Seetõttu peab ühtlustamisamet põhjendatuks apellatsioonikoja otsust, et igakülgselt vaadelduna ei ole vastandatud kaubamärgid
sarnased.
38     Seoses tõenäosusega, et avalikkus võib uskuda, et kõnealused kaubad pärinevad samalt ettevõtjalt, märgib ühtlustamisamet,
et taotletav kaubamärk ei ole varasema kaubamärgi jäljendus. Allkaubamärk peab määratlusest tulenevalt sisaldama põhikaubamärki.
Järgmiseks väidab ühtlustamisamet, et taotletav kaubamärk sisaldab selleks liiga palju täiendavaid elemente, et tarbija võiks
uskuda et tegemist on hageja kaubamärgi allkaubamärgiga. Et tarbija saaks põhikaubamärki ja allkaubamärki omavahel seostada,
peab viimane sisaldama viite rõivatüübile, mida selle allkaubamärgiga turustatakse.
39     Seoses varasema kaubamärgi kasutamise käigus omandatud eristusvõimega väidab ühtlustamisamet, et apellatsioonikoda ei kontrollinud
vaidlustatud otsuse puhul, kas vastulausete osakonna selles osas antud hinnang oli õige, vaid tõdes pigem „menetlusökonoomia”
kaalutlusel, et varasemal kaubamärgil on tugev eristusvõime. Kuna hageja ei ole seda väidet vaidlustanud, ei ole see küsimus
käesoleva menetluse esemeks.
40     Kõigest eespool esitatust tuleneb, et apellatsioonikoda on põhjendatult leidnud, et märgid ei ole sarnased ja et vaatamata
kõnealuste kaupade identsusele ja sarnasusele ning varasema kaubamärgi omandatud tugevale eristusvõimele ei ole tõenäoline,
et avalikkus need kaubamärgid segi ajab valdkonnas, kus varasem kaubamärk on kaitstud.
41     Omalt poolt on menetlusse astuja seisukohal, et kõnealuste kaubamärkide segiajamine ei ole tõenäoline ja toetab ühtlustamisameti
argumente. Menetlusse astuja lisab, et taotletava kaubamärgi iga element osutab rõivaettevõttele, mis asub New Yorgi Canal
Street’il asuvas moekvartalis. Kõikide elementide koosmõju loob unikaalse tervikliku mulje, mis on varasemast kaubamärgist
täiesti erinev.

Esimese Astme Kohtu hinnang
42     Määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b sätestab, et varasema kaubamärgi omaniku vastulause korral ei registreerita taotletavat
kaubamärki „kui identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga
kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et territooriumil, kus varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus need omavahel
segi ajada”; „segiajamise tõenäosus” hõlmab ka „tõenäosust, et kaubamärk seostatakse varasema kaubamärgiga”. Määruse nr 40/94
artikli 8 lõike 2 punkti a alapunkti ii kohaselt tähendab „varasem kaubamärk” liikmesriigis registreeritud kaubamärki, mille
registreerimise taotluse kuupäev on varasem ühenduse kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast.
43     Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt seisneb segiajamise tõenäosus selles, et avalikkus võib uskuda, et kõnealused kaubad
või teenused pärinevad samalt ettevõtjalt või ka omavahel majanduslikult seotud ettevõtjatelt.
44     Vastavalt samale kohtupraktikale tuleb segiajamise tõenäosust hinnata igakülgselt, võttes aluseks selle, kuidas asjaomane
avalikkus kõnealuseid tähiseid ning kaupu või teenuseid tajub, ja arvestades kõiki asjakohaseid tegureid, iseäranis kaubamärkide
sarnasuse ja nendega tähistatavate kaupade või teenuste sarnasuse vastastikust sõltuvust (vt Esimese Astme Kohtu 9. juuli
2003. aasta otsus kohtuasjas T‑162/01: Laboratorios RTB
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet – Giorgio Beverly Hills (GIORGIO BEVERLY HILLS), EKL 2003, lk II‑2821, punktid 31–33 ja viidatud
kohtupraktikaga).
45     Arvestades, et varasem kaubamärk on registreeritud Itaalias ja et kaubad on tarbekaubad, nimelt rõivad, tuleb käesolevas asjas
segiajamise tõenäosuse hindamisel lähtuda avalikkusest, mis koosneb Itaalia keskmistest tarbijatest.
46     Ei ole kahtlust, et taotletava kaubamärgiga tähistatud kaubad ja varasema kaubamärgiga kaitstud kaubad on vähemalt sarnased.
Seega tuleb käesoleval juhul kõnealuseid märke võrrelda visuaalselt, foneetiliselt ja kontseptuaalselt.
47     Segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine peab vastandatud tähiste visuaalse, foneetilise või kontseptsioonalase sarnasuse
osas rajanema neist tekkivale tervikmuljele, arvestades iseäranis nende eristavaid ja domineerivaid osi (vt Esimese Astme
Kohtu 14. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas T‑292/01: Phillips-Van Heusen
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet – Pash Textilvertrieb und Einzelhandel (BASS), EKL 2003, lk II‑4335, punkt 47).
48     Kõigepealt otsustas apellatsioonikoda visuaalse võrdluse osas, et järeldamaks, et võrreldavad elemendid on üksnes
canal
ja
canali
, tuleks taotletav kaubamärk põhjalikult osadeks jagada (vaidlustatud otsuse punkt 21). Taotletav kaubamärk sisaldab teatava
hulga vastulause aluseks olevast kaubamärgist erinevaid sõnalisi ja kujutisosi, nagu nt
jean
,
co.
,
New York
ja ruudumuster. Need osad aitavad nõrga mäluga tarbijal asjaomaste kaubamärkide vahel vahet teha. Tarbijale võivad seega
meenuda taotletava kaubamärgiga tähistatud kaubad kui kaubad, mis pärinevad New Yorgi ettevõtjalt, või kui kaubad, millel
on ruudumuster.
49     Esimese Astme Kohus märgib, et asjaolu, et varasemas kaubamärgis ja taotletavas kaubamärgis on vastavalt sõnad
canali
ja
canal
, mis on omavahel teataval määral sarnased, omab vähe tähtsust märkide igakülgsel hindamisel ja see ei ole iseenesest piisav
järeldamaks, et märgid on visuaalselt sarnased.
50     Kuna taotletav kaubamärk sisaldab teisi sõnalisi osi, nimelt sõnu
jean
,
co.
ja
New York
, on kummastki tähisest jääv tervikmulje erinev. Lisaks sellele sisaldab taotletav kaubamärk kujutisosa, nimelt ruudumustrit.
Esimese Astme Kohus tuletab meelde, et kohtupraktika kohaselt (eespool viidatud kohtuotsus GIORGIO BEVERLY HILLS, punkt 33)
tajub keskmine tarbija tavaliselt kaubamärki kui tervikut, selle erinevaid osi uurimata.
51     Seetõttu on apellatsioonikoda põhjendatult leidnud, et kõnealuste kaubamärkide erinevused on piisavad järeldamaks, et kaubamärgid
tervikuna ei ole visuaalselt sarnased.
52     Mis järgmiseks puutub foneetilisse võrdlusesse, siis ei ole apellatsioonikoda kõnealuseid märke konkreetselt uurinud. Apellatsioonikoda
on piirdunud osutamisega sellele, et osad
jean, co.
ja
New York
rõhutavad samuti vastandatud kaubamärkide foneetilisi erinevusi (vaidlustatud otsuse 21. põhjendus).
53     Selles osas tuleb märkida, et taotletav kaubamärk koosneb kuuest silbist, millest ainult üks, nimelt
ca
, on sama kui kolmest silbist koosneva varasema kaubamärgi üks silp. Varasemas kaubamärgis sisalduv sõna
canali
kattub kuuest tähest viie esimese tähe osas taotletava kaubamärgi esimese sõnaga. Seega leiab Esimese Astme Kohus, et kuna
taotletav kaubamärk sisaldab nelja täiendavat sõna, ei ole tõenäoline, et tarbijad need sõnad tähelepanuta jätavad, ja seega
eristavad nad varasemat kaubamärki selle häälduse põhjal.
54     Esimese Astme Kohtu hinnangul on hageja selles osas ekslikult tuginenud Esimese Astme Kohtu 23. oktoobri 2002. aasta otsustele
T‑104/01: Oberhauser
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet – Petit Liberto (Fifties) (EKL 2002, lk II‑4359) ja T‑6/01: Matratzen Concord
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet – Hukla Germany (MATRATZEN) (EKL 2002, lk II‑4335), milles Esimese Astme Kohus leidis, et igas
tähises esineb sõnaline domineeriv osa. Käesoleval juhul esineb taotletavas kaubamärgis siiski vaid osa varasema kaubamärgi
esimesest sõnast.
55     Nagu ühtlustamisamet on selles suhtes põhjendatult märkinud, on kaubamärkide teatav foneetiline sarnasus vähema tähtsusega,
kuna kaupu turustatakse sellisel viisil, et ostu sooritamisel tajub asjaomane avalikkus neid kaupu tähistavat kaubamärki visuaalselt.
Kindlasti kehtib see rõivaste puhul (eespool viidatud kohtuotsus BASS, punkt 55).
56     Seega on kõnealustel tähistel foneetiliselt ühiseid osi vähem kui erinevaid osi. Seetõttu on kõnealused kaubamärgid foneetiliselt
erinevad.
57     Lõpuks, mis puutub tähiste kontseptuaalsesse võrdlusesse, siis ei ole apellatsioonikoda tähiseid hinnanud, vaid on märkinud,
et eespool käsitletud osad rõhutavad märkide kontseptuaalset erinevust.
58     Varasemat kaubamärki CANALI tajutakse pigem kui itaaliakeelse kanalit tähistava sõna
canale
mitmuse vormi või kui perekonnanime, mille kasutamine on Itaalia moesektoris väga levinud.
59     Asjaomane avalikkus tajub sõna
canal
kui kanalit tähistavat ingliskeelset sõna. Sõna
jean
võib mõista viitena mõnedele taotletava kaubamärgiga hõlmatud kaupadele. Osa
co.
mõistab asjaomane avalikkus kui ingliskeelse sõna
company
lühendit. Sõna
New York
on iseenesest geograafiline tähis, mis ei kirjelda kõnealuseid kaupu ja sellel on koos sõnadega
canal jean co.
tähenduslik sisu, mida Itaalia avalikkus tajub kui viidet New Yorgis asuvale rõivaettevõttele. Ruudumustrist moodustustuva
kujutisosaga seoses ei saa nõustuda menetlusse astuja argumendiga, et avalikkus seostab seda taksodega või New Yorgi Canal
Street’i kvartaliga. Igal juhul jääb taotletavast kaubamärgist tervikmulje, mis kontseptuaalselt on varasemast kaubamärgist
erinev.
60     Seega on apellatsioonikoda põhjendatult järeldanud, et kõnealused kaubamärgid ei ole kontseptuaalselt sarnased.
61     Seoses hageja väidetega, et rõivaoodete sektoris on tavaline, et sama märki esitatakse mitmel erineval viisil ja et sama tootja
kasutab samade toodete jaoks allkaubamärke, leiab Esimese Astme Kohus, et kõnealuste märkide teatav sarnasus ei ole nii suur,
et avalikkus võiks uskuda, et asjaomased kaubad või teenused pärinevad samalt ettevõtjalt või ka omavahel majanduslikult seotud
ettevõtjatelt (vt selle kohta Euroopa Kohtu 29. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-39/97: Canon, EKL 1998, lk I‑5507,
punkt 29, ja 22. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-342/97: Lloyd Schuhfabrik Meyer, EKL 1999, I‑3819, punkt 17, ning eespool
viidatud kohtuotsus Fifties, punkt 25).
62     Kuna on leitud, et vastandatud kaubamärgid ei ole visuaalselt, foneetiliselt ja kontseptuaalselt sarnased, siis ei mõjuta
varasema kaubamärgi tugev eristusvõime segiajamise tõenäosuse igakülgset hindamist (vt Esimese Astme Kohtu 22. oktoobri 2003. aasta
otsus kohtuasjas T‑311/01: Éditions Albert René
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet – Trucco (Starix), EKL 2003, lk II‑4625, punkt 61).
63     Neist põhjendustest lähtudes leiab Esimese Astme Kohus, et apellatsioonikoda on vaidlustatud otsuse punktis 21 põhjendatult
sedastanud, et asjaomase avalikkuse taju seisukohalt ei ole taotletava kaubamärgi ja varasema kaubamärgi segiajamine määruse
nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses tõenäoline.
64     Arvestades kõnealuste märkide erinevusi, ei muuda seda järeldust tühiseks asjaolu, et taotletava kaubamärgiga ja varasema
kaubamärgiga tähistatud kaubad on identsed.
65     Seega ei ole määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punktile b tuginev väide põhjendatud.
66     Seega tuleb vaidlustatud otsuse tühistamisnõude esimene osa jätta rahuldamata.
67     Mis puutub nõude teise osasse, et Esimese Astme Kohus rahuldaks registreerimistaotlusele esitatud vastulause ja jätaks kaubamärgi
registreerimise taotluse tervikuna rahuldamata, siis tuleneb hageja erinevate nõuete kontekstist, et see nõude osa sõltub
vähemalt osaliselt tühistamisnõude rahuldamisest, nii et see on esitatud ainult juhuks, kui nõude esimene osa rahuldatakse.
68     Nagu nähtub käesoleva otsuse punktist 65, ei ole vaidlustatud otsuse tühistamiseks ühtki põhjust. Seega ei ole nõude teise
osa vastuvõetavuse ja põhjendatuse kohta vaja otsust teha.

Kohtukulud
69     Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui
vastaspool on seda nõudnud. Kuna kohtuotsus on tehtud hageja kahjuks, mõistetakse kohtukulud vastavalt ühtlustamisameti ja
menetlusse astuja nõudele välja hagejalt.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ESIMESE ASTME KOHUS (esimene koda)
otsustab:
1.
Jätta hagi rahuldamata.
2.
Mõista kohtukulud välja hagejalt.
Cooke
Labucka
Trstenjak
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 28. juunil 2005 Luxembourgis.
Kohtusekretär

Koja esimees
H. Jung

J. D. Cooke
*
Kohtumenetluse keel: inglise.