CELEX: 62005CJ0100
Colný kódex
Stanovenie colného dlhu
Dovozné clo na zošľachtené výrobky stanovené dotknutou osobou a potvrdené colnými orgánmi podľa článku 121 colného kódexu
Clo, ktoré môže byť vypočítané podľa článku 122 písm. c) colného kódexu
Vrátenie preplatku na základe článku 236 colného kódexu

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 121 ods. 1, článku 122 písm. c) a článku 236 nariadenia Rady
(EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, s. 1; Mim. vyd. 02/004,
s. 307, ďalej len „colný kódex“).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi ASM Lithography B.V. (ďalej len „ASM Lithography“) a Inspecteur van de Belastingdienst/Douane
Zuid/kantoor Roermond (ďalej len „Inspecteur“), týkajúceho sa žiadosti o vrátenie cla z tovaru prepusteného do voľného obehu
v mesiacoch október 1998 až júl 2000.

Právny rámec
Článok 114 colného kódexu stanovuje:
„1.      Bez toho, aby tým bol dotknutý článok 115, režim aktívny zušľachťovací [zošľachťovací –
neoficiálny preklad
] styk umožňuje, aby pre účely jednej alebo niekoľkých spracovateľských operácií na colnom území spoločenstva bol použitý:
a)      tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva a ktorý má byť spätne vyvezený z colného územia spoločenstva vo forme zošľachtených
výrobkov bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno-politickým opatreniam;
b)      …
2.      Nasledujúcim výrazmi sa rozumie:
a)      podmienečný systém: aktívny zošľachťovací styk podľa odseku 1 písmeno a);
…
d)      zošľachtené výrobky: všetky výrobky, ktoré sú výsledkom spracovateľských operácií;
…“
Podľa článku 121 ods. 1 tohto kódexu:
„S výnimkou článku 122, pri vzniku colného dlhu sa výška tohto dlhu stanoví na základe podkladov, ktoré je možné uplatniť
na dovážaný tovar v okamihu prijatia vyhlásenia s návrhom na prepustenie tohto tovaru do režimu aktívny zošľachťovací styk.“
Článok 122 uvedeného kódexu stanovuje:
„Odlišne od článku 121 zošľachtené výrobky:
a)      podliehajú príslušnému dovoznému clu, pokiaľ:
–        boli prepustené do voľného obehu a sú uvedené v zozname prijatom v súlade s postupom výboru, a to v takom rozsahu v akom sú
úmerne vymedzené časti zošľachtených výrobkov nezaradených do tohto zoznamu vyvážané. Držiteľ povolenia však môže požiadať,
aby clo vzťahujúce sa na tieto výrobky bolo vymerané spôsobom uvedeným v článku 121;
–        podliehajú dávkam stanoveným v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a tak stanovujú predpisy prijaté v súlade s postupom
výboru;
b)      podliehajú dovoznému clu vypočítanému v súlade s pravidlami vzťahujúcimi sa na daný colný režim alebo na slobodné pásma alebo
slobodné sklady, pokiaľ boli prepustené do režimu v podmienečnom systéme alebo do slobodného pásma alebo slobodného skladu.
Avšak,
–        dotknutá osoba môže požiadať, aby bolo clo vymerané podľa článku 121,
–        v prípadoch, keď zošľachteným výrobkom bolo pridelené vyššie uvedené colne schválené určenie alebo použitie iné ako prepustenie
do režimu prepracovanie pod colným dohľadom, musí sa vymeraná suma dovozného cla rovnať aspoň sume vypočítanej podľa článku
121;
c)      môžu podliehať pravidlám pre vymeriavanie cla stanoveného pre režim prepracovanie pod colným dohľadom, pokiaľ by dovážaný
tovar mohol byť do tohto režimu prepustený;
…“
Článok 130 colného kódexu stanovuje:
„Režim prepracovanie pod colným dohľadom umožňuje podrobiť tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva, na colnom území spoločenstva
takým operáciám, ktoré zmenia jeho vlastnosti alebo stav bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno-politickým opatreniam
a umožňuje prepustiť do voľného obehu výrobky, ktoré vznikli pri týchto operáciách s uplatnením pre ne platného dovozného
cla. Tieto výrobky sa označujú ako prepracované výrobky.“
Podľa článku 236 tohto kódexu:
„1.      Dovozné alebo vývozné clo bude vrátené ak sa zistí, že v čase, kedy bolo zaplatené, nebola suma tohto cla dlžná na základe
právnych predpisov, alebo že bola zapísaná do účtovnej evidencie v rozpore s článkom 220, odsek 2.
…
Vrátenie alebo odpustenie nebude povolené, ak skutočnosti, ktoré viedli k zaplateniu alebo zapísaniu sumy cla do účtovnej
evidencie, ktorá nebola dlžná na základe právnych predpisov, vyplývajú z úmyselného konania dotknutej osoby.
2.      Dovozné alebo vývozné clo bude vrátené alebo odpustené na základe žiadosti podanej príslušnému colnému úradu v lehote 3 rokov
odo dňa, kedy bola suma tohto cla oznámená dlžníkovi.
…“
Rozhodnutím Rady 97/359/ES z 24. marca 1997 o odstránení ciel na výrobky informačných technológií (Ú. v. ES L 155, s. 1; Mim.
vyd. 11/026, s. 3) bola v mene Spoločenstva schválená dohoda o obchode s výrobkami informačných technológií, ako aj oznámenie
o jej uplatňovaní. Uvedená dohoda pozostávajúca z ministerskej deklarácie prijatej 13. decembra 1996 na prvej konferencii
Svetovej obchodnej organizácie v Singapure, ako aj z príloh a dodatkov, mala za cieľ konsolidáciu a odstránenie ciel na určité
výrobky informačných technológií najneskôr od 1. januára 2000.
Po prijatí uvedenej ministerskej deklarácie, ktorá vo svojej prílohe vyzvala účastníkov na odstránenie cla na všeobecnom základe
pred 1. januárom 2000, Rada Európskej únie prijala nariadenie (ES) č. 2216/97 z 3. novembra 1997, ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku, a na všeobecnom základe
pozastavuje ukladanie ciel podľa Spoločného colného sadzobníka na určité výrobky informačných technológií [
neoficiálny preklad
] (Ú. v. ES L 305, s. 1).
Článkom 3 nariadenia č. 2216/97 bola pre určité kódy KN do prílohy I druhej časti tretieho stĺpca nariadenia č. 2658/87 začlenená
poznámka pod čiarou (z) v tomto znení:
„Ukladanie tohto cla na všeobecnom základe sa pozastavuje na dobu neurčitú.“ [
neoficiálny preklad
]
Nariadenie Komisie (ES) č. 1677/98 z 29. júla 1998, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2454/93, ktorým sa vykonáva
nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 (Ú. v. ES L 212, s. 18; Mim. vyd. 02/009, s. 30) sa týkalo zoznamu tovarov, ktoré môžu byť
prepracované pod colným dohľadom, uvedeného v prvom stĺpci prílohy 87 nariadenia Komisie č. 2454/93 z 2. júla 1993 (Ú. v. ES
L 253, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3), pričom podľa druhého stĺpca uvedenej prílohy môžu byť niektoré elektronické komponenty
prepracované na výrobky informačných technológií.
V súlade s prílohou III nariadenia č. 1677/98 „k prílohe 87 sa dopĺňa tento bod:

Stĺpec 1
Stĺpec 2
Poradové č.
Tovar, ktorý možno prepracovať pod colným dohľadom
Spracovanie, ktoré možno vykonať
‚18
Všetky elektronické komponenty, súčiastky, montážne celky (vrátane montážnych podskupín) alebo materiály (tiež elektronické),
ktoré sú nevyhnutné na správne fungovanie spracovaného výrobku
Spracovanie na výrobky informačných technológií
patriace do:
1. …
2. podpoložky KN stanovenej v článkoch 1, 2 alebo 3 nariadenia Rady (ES) č. 2216/97 …, ak autonómne pozastavenie cla platí
v deň povolenia.
…‘“

Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
ASM Lithography vyvíja a vyrába zariadenia (opakovače) používané na výrobu čipov v informačnom priemysle. V rámci svojej činnosti
nakupuje mimo územia Spoločenstva komponenty a čiastočne montované prvky, ktoré sa používajú tak na výrobu opakovačov, systémov
spätného získavania a snímania, ako aj čiastočných montážnych celkov alebo náhradných súčiastok dodávaných odberateľom.
ASM Lithography získal s účinnosťou od 1. januára 1988 a na základe nariadenia Rady (EHS) č. 1999/85 zo 16. júla 1985 o oslobodzovacích
opatreniach pre režim aktívny zošľachťovací styk [
neoficiálny preklad
] (Ú. v. ES L 188, s. 1) zrušeného daňovým kódexom, povolenie na aktívne zošľachťovanie s použitím systému pozastavenia na
dobu neurčitú.
ASM Lithography predáva časť zošľachtených výrobkov mimo územia Spoločenstva. Je povinný pravidelne predkladať colným orgánom
účtovnú závierku pre nespracované výrobky a pre vyvezené zošľachtené výrobky.
Zvyšná časť zošľachtených výrobkov, ako aj výrobky dovážané do krajiny sú prepustené do voľného obehu. Pokiaľ ide o výrobky
informačných technológií, na väčšinu z nich bolo možné uplatniť režim pozastavenia ukladania cla podľa nariadenia č. 2216/97.
Od augusta 1998 boli nariadením č. 1677/98 doplnené elektronické komponenty k výrobkom, na ktoré možno uplatniť režim prepracovania
pod colným dohľadom.
V období od októbra 1998 do júla 2000 ASM Lithography predkladal súhrnný mesačný výkaz zošľachtených výrobkov prepustených
do voľného obehu, ktorý obsahoval najmä faktúru dovezeného výrobku, uplatniteľný sadzobník, administratívne kódy určenia a pôvodu,
colnú hodnotu, ako aj výšku dlžného cla.
ASM Lithography vypočítal výšku dlžného cla podľa článku 121 colného kódexu na základe pravidiel pre vymeranie cla platných
pre dotknuté tovary v čase, keď boli prepustené do režimu aktívny zošľachťovací styk. Z informácií poskytnutých v priebehu
prejudiciálneho konania vyplýva, že ak sa táto spoločnosť opierala podľa článku 122 písm. c) uvedeného kódexu o spojené uplatnenie
nariadenia č. 2216/97 a nariadenia č. 1677/98, výpočet predmetného cla vychádzal z pravidiel pre vymeranie cla pre zošľachtené
výrobky a iba 2 až 3 % dotknutých komponentov podliehali clu, kým na 97 až 98 % dovážaných výrobkov sa uplatňovala nulová
sadzba.
Inspecteur na základe súhrnných výkazov poskytnutých ASM Lithography vystavil výzvu na zaplatenie, v ktorej uviedol, že „colný
dlh podľa článku 204 ods. 1 písm. a) [colného kódexu] vzniká pri zrieknutí sa oslobodenia na základe povolenia [na aktívne
zošľachťovanie]“ a „táto výzva na zaplatenie je provizórna“. Colný dlh bol stanovený podľa článku 121 ods. 1 uvedeného kódexu
a zodpovedal výške, ktorú ASM Lithography určil v súhrnných mesačných výkazoch.
Po zaplatení svojho dlhu ASM Lithography podal 26. apríla 2001 na Inspecteur žiadosť o vrátenie cla podľa článku 236 colného
kódexu v celkovej výške dovozného cla 2 105 393,20 NLG (955 385,78 eur), ktorá bola zamietnutá. Neskôr podaná sťažnosť bola
rozhodnutím z 2. mája 2002 vyhlásená za nedôvodnú.
ASM Lithography potom podal žalobu na Gerechtshof te Amsterdam. Tento súd uvádza, že po prepustení dotknutých zošľachtených
výrobkov do voľného obehu, ASM Lithography nepožiadal výslovne, aby sa na tieto výrobky uplatnili pravidlá stanovené v rámci
režimu prepracovania pod colným dohľadom podľa článku 122 písm. c) colného kódexu, a ASM Lithography podal žiadosť o uplatnenie
uvedeného režimu až po vystavení výzvy na zaplatenie podľa článku 121 ods. 1 uvedeného kódexu bez toho, aby podal sťažnosť
proti predmetnej výzve na zaplatenie.
Gerechtshof te Amsterdam má však pochybnosti o tom, či sa výpočet výšky colného dlhu v podobnom prípade musí uskutočniť podľa
článku 121 ods. 1 alebo podľa článku 122 písm. c) colného kódexu, a preto rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru
tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Má sa colný dlh pri zošľachtených výrobkoch, ako sú tie v prejednávanom prípade, považované za prepustené do voľného obehu,
vymerať podľa pravidiel pre vymeriavanie cla stanovených v článku 122 písm. c) colného kódexu, aj keď o to dotknutá osoba
vopred výslovne nepožiadala?
2.      V prípade zápornej odpovede na prvú otázku, treba – po oznámení výšky cla vyplývajúcej z colného dlhu, určenej podľa pravidiel
pre vymeriavanie cla uvedených v článku 121 ods. 1 colného kódexu – vyhovieť žiadosti o nový výpočet výšky colného dlhu podľa
pravidiel pre vymeriavanie cla stanovených v článku 122 písm. c) colného kódexu, podanej neskôr v rámci žiadosti o vrátenie
cla podľa článku 236 uvedeného kódexu?“

O prejudiciálnych otázkach

O prvej otázke
Touto otázkou sa vnútroštátny súd pýta, či sa má článok 122 písm. c) colného kódexu vykladať v tom zmysle, že pri určení výšky
colného dlhu vyplývajúceho z prepustenia zošľachtených výrobkov do voľného obehu sú vnútroštátne colné orgány povinné uplatniť
pravidlá pre vymeranie cla týkajúce sa režimu prepracovania pod colným dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať
tento režim, a to aj v prípade, ak dotknutá spoločnosť o to výslovne nepožiadala.
Články 121 a 122 colného kódexu stanovujú rôzny vymeriavací základ colného dlhu pre dovážané výrobky v režime aktívny zošľachťovací
styk.
Článok 121 colného kódexu stanovuje všeobecné pravidlo, ktoré sa vzťahuje na všetky dovážané výrobky v uvedenom režime, podľa
ktorého sa výška vzniknutého colného dlhu stanoví na základe podkladov, ktoré je možné uplatniť na dovážaný tovar v okamihu
prijatia vyhlásenia s návrhom na prepustenie tohto tovaru do režimu aktívny zošľachťovací styk.
Naopak, článok 122 uvedeného kódexu obsahuje výnimku z tohto pravidla, keďže stanovuje zoznam osobitných prípadov, v ktorých
je výška colného dlhu pre zošľachtené výrobky určená podľa kritérií odlišných od tých, ktoré sú stanovené v článku 121.
Z ustanovení článkov 121 a 122 colného kódexu, pričom druhý uvedený článok sa uplatňuje ako výnimka z prvého vyplýva, že colné
orgány sú povinné, pokiaľ dovážané výrobky prepustené do režimu aktívny zošľachťovací styk, sú prepustené do režimu voľného
obehu, určiť colný dlh podľa uvedeného článku 121. Ako vo svojich pripomienkach oprávnene uvádza holandská vláda, od tejto
povinnosti sa možno odchýliť len v prípadoch stanovených v článku 122 predmetného kódexu.
Na pojednávaní ASM Lithography uviedol, že na účely uplatnenia článku 122 colného kódexu a najmä pravidla stanoveného pod
písmenom c) tohto článku žiadna predbežná žiadosť dotknutej osoby nie je potrebná. Pravidlá uvedené v predmetnom článku 122
sa totiž na rozdiel od pravidla stanoveného v článku 121 colného kódexu uplatnia len v osobitných prípadoch, keďže prvý z týchto
článkov predstavuje
lex specialis
a jeho uplatnenie predchádza uplatneniu druhého článku.
Táto argumentácia nemôže byť prijatá.
Článok 122 písm. a) až c) colného kódexu uvádza viaceré situácie, v ktorých sa môžu nachádzať zošľachtené výrobky pri určení
výšky dlžného dovozného cla. Zo samotného znenia ustanovení písmen a) a b) tohto článku vyplýva, že pokiaľ sa zošľachtené
výrobky nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v týchto ustanoveniach, vnútroštátne colné orgány sú povinné uplatniť pravidlá,
ktoré sú v nich uvedené, pričom dotknutá osoba môže za určitých podmienok žiadať stanovenie cla podľa článku 121 predmetného
kódexu.
To nie je však prípad pravidla stanoveného v článku 122 písm. c) tohto kódexu. Uvedené ustanovenie je formulované tak, že
neukladá povinnosť vnútroštátnym colným orgánom, ale stanovuje pravidlo, ktorého uplatenie je fakultatívne, keďže uvádza,
že zošľachtené výrobky môžu odlišne od článku 121 podliehať pravidlám pre vymeriavanie cla stanovených pre režim prepracovania
pod colným dohľadom, pokiaľ by dovážaný tovar mohol byť do tohto režimu prepustený.
Z toho vyplýva, že na účely určenia výšky colného dlhu pri prepustení zošľachtených výrobkov do voľného obehu článok 122 písm. c)
colného kódexu nezaväzuje vnútroštátne colné orgány uplatniť z úradnej povinnosti pravidlá pre vymeranie cla stanovené v rámci
režimu prepracovania pod colným dohľadom, keďže toto ustanovenie sa uplatní, aj v prípade, ak uvedené pravidlá sú priaznivejšie
pre dotknutú osobu, len vtedy, ak táto osoba o to výslovne požiada. Z ustanovení colného kódexu totiž nevyplýva, že zákonodarca
Spoločenstva mal v úmysle uložiť vnútroštátnym orgánom povinnosť starostlivosti voči dlžníkom, na základe ktorej by tieto
orgány museli zohľadniť svoje záujmy uplatnením pre nich najpriaznivejších pravidiel pre vymeranie cla.
Tento výklad potvrdzuje znenie článku 62 ods. 1 colného kódexu, podľa ktorého pri colnom vyhlásení s návrhom na prepustenie
tovaru do colného režimu je úlohou deklaranta uviesť v deklarácii „všetky náležitosti nevyhnutné pre uplatňovanie predpisov
upravujúcich colný režim, do ktorého je tovar navrhovaný v colnom vyhlásení“. Rovnaká povinnosť poskytnúť colným orgánom všetky
potrebné informácie zaväzuje podľa článku 4 bodu 18 colného kódexu každého deklaranta.
Je preto potrebné odpovedať na prvú otázku, že článok 122 písm. c) colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že pri určení
výšky colného dlhu vyplývajúceho z prepustenia zošľachtených výrobkov do voľného obehu vnútroštátne colné orgány nie sú, pokiaľ
o to dotknutá osoba výslovne nepožiada, povinné uplatniť pravidlá pre vymeranie cla týkajúce sa režimu prepracovania pod colným
dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať tento režim.

O druhej otázke
Touto otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 236 colného kódexu vykladať v tom zmysle, že vnútroštátne
colné orgány musia vyhovieť žiadosti o vrátenie dovozného cla, to znamená prepočítať výšku colného dlhu podľa článku 122 písm. c)
uvedeného kódexu, aj keď výška tohto dlhu už bola vypočítaná podľa článku 121 tohto kódexu a oznámená dotknutej osobe.
Holandská vláda vo svojich pripomienkach v tomto ohľade uvádza, že keďže colné orgány uplatnili oprávnene článok 121 colného
kódexu, colný dlh bol v čase zaplatenia dlžný na základe právnych predpisov a v prípade, ak je výber spôsobu výpočtu tohto
dlhu ponechaný na dotknutú osobu, uvedená osoba sa nemôže odvolávať na článok 236 colného kódexu pri žiadosti
a

posteriori
o uplatnenie iného spôsobu výpočtu, ktorého výsledok by bol pre ňu priaznivejší.
Táto argumentácia nemôže byť prijatá.
Z ustanovenia článku 236 colného kódexu vyplýva, že vnútroštátne colné orgány vrátia clo najmä vtedy, ak sa zistí, že v čase,
kedy bolo zaplatené, nebola suma tohto cla dlžná na základe právnych predpisov.
Ako vyplýva aj z odpovedi na prvú otázku, je pravdou, že vnútroštátne colné orgány majú právo určiť výšku colného dlhu v súlade
s článkom 121 colného kódexu, pokiaľ dotknutá osoba výslovne nepožiada, aby sa na zošľachtené výrobky vzťahovali pravidlá
pre vymeranie cla týkajúce sa režimu prepracovania pod colným dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať tento režim.
Z toho vyplýva, že v tejto situácii môžu byť dovážané výrobky oprávnene považované za výrobky podliehajúce dovoznému clu,
ktoré je v dôsledku toho vyberané na základe právnych predpisov. Tak je tomu aj v prejednávanom prípade, keď ASM Lithography
pri predkladaní súhrnných mesačných výkazov zošľachtených výrobkov prepustených do voľného obehu vypočítal výšku dlžného cla
podľa článku 121 colného kódexu a holandské colné orgány podľa rovnakého ustanovenia vystavili výzvu na zaplatenie cla vo
výške stanovenej uvedeným podnikom.
V každom prípade však okolnosť, že v prejednávanom prípade bolo clo v čase zaplatenia vybraté na základe právnych predpisov
vzhľadom na to, že ASM Lithography nepodal žiadosť podľa článku 122 písm. c) colného kódexu, nemôže viesť k tomu, aby napriek
podaniu neskoršej žiadosti v tomto zmysle, bolo predmetné clo
a

posteriori
považované za clo dlžné na základe právnych predpisov v zmysle článku 236 ods. 1 colného kódexu, keďže jednak nepodanie žiadosti
v čase zaplatenia cla vyplýva z omylu zapríčineného neúmyselným opomenutím, ktorý nemožno považovať za
per definitionem
úmyselné uskutočnenie výberu, a jednak je nesporné, že clo dlžné na základe právnych predpisov by bolo po podaní uvedenej
žiadosti nižšie ako clo zaplatené, prípadne nulové (pozri v tomto zmysle rozsudok z 20. októbra 2005, Overland Footwear, C‑468/03,
Zb. s. I‑8937, body 68 a 69).
Z toho vyplýva, že ak sú splnené podmienky stanovené v článku 236 colného kódexu, to znamená najmä absencia úmyselného konania
deklaranta a dodržanie lehoty troch rokov na predloženie žiadosti o vrátenie, toto ustanovenie sa uplatní v prípade, ak v žiadosti
o vrátenie dovozného cla podanej po vyhlásení o prepustení do voľného obehu, tento podnik omylom vypočítal výšku dlhu podľa
článku 121 predmetného kódexu namiesto toho, aby na základe článku 122 písm. c) toho istého kódexu požiadal o určenie tejto
výšky podľa pravidiel pre vymeranie cla stanovených pre režim prepracovania pod colným dohľadom. Preskúmať, či uvedené podmienky
boli splnené, je úlohou vnútroštátneho súdu.
Z predchádzajúceho vyplýva, že článok 236 colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že vnútroštátne colné orgány musia vyhovieť
žiadosti o vrátenie dovozného cla, ak je zrejmé, že výška colného dlhu bola určená podľa článku 121 uvedeného kódexu na základe
omylu na strane dotknutej osoby a nie uskutočnením výberu a už bola oznámená dotknutej osobe, aj keď následkom tejto žiadosti
uvedené orgány prepočítajú výšku dlhu podľa článku 122 písm. c) colného kódexu.

O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo
začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd.
Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov
konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:
1.
Článok 122 písm. c) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, sa
má vykladať v tom zmysle, že pri určení výšky colného dlhu vyplývajúceho z prepustenia zošľachtených výrobkov do voľného obehu
vnútroštátne colné orgány nie sú, pokiaľ o to dotknutá osoba výslovne nepožiada, povinné uplatniť pravidlá pre vymeranie cla
týkajúce sa režimu prepracovania pod colným dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať tento režim.
2.
Článok 236 nariadenia č. 2913/92 sa má vykladať v tom zmysle, že vnútroštátne colné orgány musia vyhovieť žiadosti o vrátenie
dovozného cla, ak je zrejmé, že výška colného dlhu bola určená podľa článku 121 tohto nariadenia na základe omylu na strane
dotknutej osoby a nie uskutočnením výberu a už bola oznámená dotknutej osobe, aj keď následkom tejto žiadosti uvedené orgány
prepočítajú výšku dlhu podľa článku 122 písm. c) uvedeného nariadenia.
Podpisy
*
Jazyk konania: holandčina.