CELEX: 62005FJ0071
Virkamiehet
Henkilöstö
Henkilöstökomitea
Kumoamiskanne
Tutkittavaksi ottaminen

1.
Henkilöstö – Kanne – Henkilöstökomitean vaaleihin liittyvät riita-asiat – Yhteisöjen tuomioistuinten toimivalta – Prosessuaalinen
viitekehys
(Henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artikla)
2.
Henkilöstö – Kanne – Henkilöstökomitean vaaleihin liittyvät riita-asiat – Oikeussuojaintressi – Äänestäminen
(Henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artikla)
3.
Henkilöstö – Kanne – Virkamiehelle vastainen toimi – Käsite – Nimittävän viranomaisen päätös, jolla pyritään varmistamaan,
että komission henkilöstökomitean paikallisjaoston edustajat kyseisen toimielimen henkilöstön keskuskomiteassa nimitetään
sääntöjenmukaisesti
(Henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artikla)
4.
Henkilöstö – Edustus – Henkilöstökomitea – Vaalit – Komission henkilöstökomitean paikallisjaoston edustajien nimittäminen
kyseisen toimielimen henkilöstön keskuskomiteaan
(Henkilöstösääntöjen liitteessä II oleva 1 artikla)
1.
Vaikka yhteisöjen tuomioistuimet ovat toimivaltaisia vaaleja koskevissa riita-asioissa henkilöstökomiteoiden jäsenten nimittämisen
osalta henkilöstökanteita koskevien henkilöstösääntöjen säännösten perusteella, tätä tuomioistuinvalvontaa harjoitetaan vain
sellaisten kanteiden yhteydessä, joissa asianomainen toimielin on vastaajana ja jotka koskevat nimittävän viranomaisen toimia
tai laiminlyöntejä, joihin nimittävän viranomaisen valvontavallan käyttö on johtanut.
(ks. 42 kohta)
Viittaukset:
Yhteisöjen tuomioistuin: asia 54/75, De Dapper ym. v. parlamentti, 29.9.1976 (Kok. 1976, s. 1381, 24 kohta) ja yhdistetyt
asiat 146/85 ja 431/85, Diezler ym. v. CES, 27.10.1987 (Kok. 1987, s. 4283, 5 kohta).
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T‑182/94, Marx Esser ja Del Amo Martinez v. parlamentti, 24.9.1996 (Kok. H. 1996,
s. I‑A‑411 ja II‑1197, 29 ja 30 kohta).
2.
Jokaisella äänestäjällä on virkamiesten edustuselinten osalta intressi saada oman organisaationsa edustajat valituiksi äänestysmenettelyä
koskevien henkilöstösääntöjen säännösten mukaisin edellytyksin ja sen mukaisen vaalijärjestelmän perusteella. Virkamiehellä
on näitä elimiä koskevissa riita-asioissa äänestäjänä riittävä intressi, jonka perusteella hänen kanteensa on tutkittava.
Jo kantajan asema äänestäjänä riittää osoittamaan, että hän ei toimi yksinomaan lain tai toimielimen etujen nimissä.
(ks. 47 kohta)
Viittaukset:
Yhteisöjen tuomioistuin: em. asia Diezler ym. v. CES, 9 kohta.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T‑368/94, Blanchard v. komissio, 9.1.1996 (Kok. 1996, s. II‑41, 35 ja 37 kohta);
asia T‑192/96, Lebedef v. komissio, 14.7.1998 (Kok. H. 1998, s. I‑A‑363 ja II‑1047, 27 kohta) ja asia T‑396/03, Vanhellemont
v. komissio, 22.11.2005 (Kok. H. 2005, s. I‑A‑355 ja II‑1587, 29 kohta).
3.
Komission henkilöstöstä ja hallinnosta vastaavan pääosaston pääjohtajan tekemät päätökset, joilla hän pyrkii varmistamaan
sen, että komission henkilöstökomitean paikallisjaoston edustajat nimitetään sääntöjenmukaisella tavalla kyseisen toimielimen
henkilöstön keskuskomiteaan, kuuluvat jokaisen toimielimen velvollisuuteen varmistaa henkilöstöä edustavien elinten vaalien
sääntöjenmukaisuus, joten ne ovat erillispäätöksiä, joista voidaan tehdä suoraan hallinnollinen valitus.
(ks. 54 kohta)
Viittaukset:
Yhteisöjen tuomioistuin: em. asia De Dapper ym. v. parlamentti, 23 kohta.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T‑28/89, Maindiaux ym. v. CES, 8.3.1990 (Kok. 1990, s. II‑59, 32 kohta); asia
T‑534/93, Grynberg ja Hall v. komissio, 14.7.1994 (Kok. H. 1994, s. I‑A‑183 ja II‑595, 21 kohta) ja em. asia Marx Esser ja
Del Amo Martinez v. parlamentti, 34 kohta.
4.
Nimittävän viranomaisen päätös, jolla pyritään painostamaan komission henkilöstökomitean paikallisjaostoa siihen, että se
nimittäisi edustajansa henkilöstön keskuskomiteaan käyttämällä d’Hondtin menetelmää, vaikka komission henkilöstökomitean kokoonpanoa
ja toimintaa koskevassa lainsäädännössä annetaan kullekin henkilöstökomitean paikallisjaostolle täysi vapaus edustajiensa
nimeämissä, kunhan menetelmä on sen 14 artiklan viimeisessä alakohdassa vahvistetun äänten suhteellista kokonaisvaltaista
jakautumista koskevan periaatteen mukainen, on kumottava.
Näin menetellessään kyseinen viranomainen näet laiminlyö velvoitteensa varmistaa virkamiehille mahdollisuus nimetä edustajansa
täysin vapaasti, ja se on myös ylittänyt toimivaltansa huolehtia siitä, että se estää tai kumoaa ainoastaan ilmeiset sääntöjenvastaisuudet,
tässä tapauksessa äänten suhteellista kokonaisvaltaista jakautumista koskevaan sääntöön liittyvät sääntöjenvastaisuudet.
Näin menetellessään kyseinen viranomainen rikkoo myös henkilöstösääntöjen liitteessä II olevan 1 artiklan kolmannen kohdan
säännöksiä, joiden nojalla vain kyseisessä asemapaikassa olevan toimielimen virkamiesten henkilöstökokouksen tehtävänä on
vahvistaa paikallisjaoston edustajien nimeämistä henkilöstön keskuskomitean jäseniksi koskevat edellytykset.
(ks. 70, 71, 75, 77 ja 78 kohta)
Viittaukset:
Yhteisöjen tuomioistuin: em. asia De Dapper ym. v. parlamentti, 22 kohta.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: em. asia Maindiaux ym. v. CES, 32 kohta.