CELEX: 62004CJ0331
Julkiset palveluhankinnat
Direktiivit 92/50/ETY ja 93/38/ETY
Sopimuksen tekemisen perusteet
Taloudellisesti edullisin tarjous
Yleisissä hankintaehdoissa vahvistettujen sopimuksen tekemisen perusteiden noudattaminen
Alakriteerien asettaminen yhdelle yleisissä hankintaehdoissa vahvistetuista sopimuksen tekemisen perusteista
Päätös pisteytyksen painottamisesta
Tarjoajien yhdenvertaisen kohtelun periaate ja avoimuuden periaate

1       Ennakkoratkaisupyyntö koskee julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä
kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/50/ETY (EYVL L 209, s. 1) 36 artiklan ja vesi‑ ja energiahuollon, liikenteen
ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun
neuvoston direktiivin 93/38/ETY (EYVL L 199, s. 84) 34 artiklan tulkintaa.
2       Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa valittajina ovat ATI EAC Srl e Viaggi di Maio Snc ja nämä kaksi yritystä erikseen ja
vastapuolina ACTV Venezia SpA (jäljempänä ACTV), Provincia di Venezia ja Comune di Venezia ja joka koskee julkisista henkilökuljetuspalveluista
tehtävää hankintasopimusta.

Asiaa koskevat oikeussäännöt
3       Direktiivin 92/50 36 artikla, jonka otsikkona on ”Sopimusten tekemisen perusteet”, on sanamuodoltaan seuraava:
”1. Hankintaviranomaisen on sopimusta tehdessään käytettävä perusteena:
a)      kun sopimus tehdään taloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, eri perusteita sopimuksen mukaan: esimerkiksi laatua,
teknisiä ansioita, esteettisiä ja toiminnallisia ominaisuuksia, myynnin jälkeistä palvelua ja teknistä tukea, toimitusajankohtaa,
toimitusaikaa ja suoritusaikaa, hintaa, tai
b)      – –.
2.      Kun sopimus tehdään taloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimusasiakirjoissa
tai sopimusta koskevassa ilmoituksessa ne sopimuksen tekemisen perusteet, joita se aikoo soveltaa, mahdollisuuksien mukaan
alenevassa järjestyksessä.”
4       Direktiivin 93/38 34 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Hankintayksiköiden on sopimuksia tehdessään käytettävä perusteena:
a)      kun sopimus tehdään taloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, eri perusteita sopimuksen mukaan: esimerkiksi toimitusaikaa
tai toteutusaikaa, käyttökustannuksia, kannattavuutta, laatua, esteettisiä ja toiminnallisia ominaisuuksia, teknisiä ansioita,
myynnin jälkeistä palvelua ja teknistä tukea, sitoutumista varaosien toimittamiseen, toimitusvarmuutta ja hintaa, tai
b)      – –.
2.      Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa hankintayksiköiden on mainittava sopimusasiakirjoissa tai sopimusta
koskevassa ilmoituksessa kaikki sopimuksen tekemisen perusteet, joita ne aikovat soveltaa, mahdollisuuksien mukaan alenevassa
järjestyksessä.”

Oikeudenkäynti pääasiassa ja ennakkoratkaisukysymykset
5       ACTV julkaisi 6.4.2002 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen henkilökuljetuspalvelujen järjestämistä koskevasta
julkisesta hankinnasta, joka sisältää kolme erää. Pääasian oikeudenkäynti koskee erää nro 1 eli Mestren kaupungin henkilökuljetuspalveluja
16.6.2002–31.12.2003.
6       Hankintailmoituksessa mainittiin otsikon ”Sopimuksen tekemisen perusteet” alla se, että ACTV oli päättänyt tehdä hankintasopimuksen
taloudellisesti edullisimman tarjouksen tekevän tarjoajan kanssa.
7       Pääasian valittajat ilmoittivat halukkuutensa osallistua hankintamenettelyyn. ACTV pyysi niitä 7.5.2002 päiväämällään kirjeellä
tekemään tarjouksen erän nro 1 osalta. Tarjouspyyntöön liitetyissä osallistumisedellytyksissä (jäljempänä tarjouspyyntöasiakirjat)
määrättiin neljästä sopimuksentekoperusteesta, joiden perusteella oli määrä arvioida se, mitä oli pidettävä taloudellisesti
edullisimpana tarjouksena, seuraavasti:
”1)      Tarjouspyyntöasiakirjojen liitteissä A, B ja C mainittujen palvelujen kilometrihinta:
–       enintään 60 pistettä seuraavassa suhteessa – –
2)      Tarjouspyyntöasiakirjojen liitteissä A, B ja C mainittuja palveluja täydentävien palvelujen kilometrihinta:
–       enintään 10 pistettä seuraavassa suhteessa – –
3)      Palvelujen toteuttamisen edellyttämä organisaatio ja tukirakenteet niin kuin ne on tarjouspyyntöasiakirjojen 3.10 kohdan 6
alakohdassa muotoiltu:
–       enintään 25 pistettä, jotka ACTV voi myöntää täysin vapaan harkintansa mukaisesti
4)      Tarjouksen tekijällä oleva laatutodistus – –: 5 pistettä.”
8       Kolmannen sopimuksentekoperusteen osalta tarjouspyyntöasiakirjojen 3.10 kohdan 6 alakohdassa määrättiin, että tarjouksessa
piti olla kuvaus organisaatiosta, logistiikasta ja niistä tukipalveluista, joita hankinnan kohteena olevia palveluja suoritettaessa
on tarkoitus käyttää; tästä selvityksestä piti käydä ilmi ainakin seuraavat tekijät:
–       ”linja-autovarikot ja/tai pysäköintialueet, joita yritys käyttää ja/tai jotka se omistaa Provincia di Venezian alueella –
–
–       palvelun valvontamenetelmät ja valvonnassa käytettävien henkilöiden lukumäärä
–       linja-autojen kuljettajien lukumäärä ja heidän ajokorttinsa tyyppi
–       yrityksen käytössä olevien tai omistamien laitosten (muut kuin varikot) lukumäärä Provincia di Venezian alueella
–       kuljettajien ajovuorojen järjestämiseen käytettävien henkilöiden lukumäärä.”
9       Tarjousten esittämiselle asetetun määräajan päätyttyä, ennen tarjouskuorten avaamista ja kun hankintalautakunnalla oli jo
käytössään luettelo, joka sisälsi niiden kolmen yrityksen nimet, jotka olivat tehneet tarjouksen asiassa kyseessä olevasta
erästä, hankintalautakunta päätti 29.5.2002 tekemässään pöytäkirjassa nro 1 jyvittää ne 25 pistettä, jotka voitiin myöntää
kolmannen sopimuksentekoperusteen osalta, jakamalla pisteet sellaisten viiden alakriteerin kesken, jotka vastasivat tarjoukseen
liitettävään selvitykseen laitettavia seikkoja. Kunkin alakriteerin perusteella myönnettävät pisteet jakautuivat seuraavasti:
8 pistettä ensimmäisestä, 7 toisesta, 6 kolmannesta ja 2 pistettä neljännestä ja viidennestä alakriteeristä.
10     Hylättyään yhden kolmesta esitetystä tarjouksesta hankintalautakunta arvioi 30.5.2002 pääasian valittajina olevien yritysten
tarjoukset ja ATI La Linea SpA‑ CSSA:n (jäljempänä La Linea) tarjouksen. Viimeksi mainittu yritys tuli valituksi 86,53 pisteellä,
valittajina olevat yritykset saivat 83,50 pistettä.
11     Valittajat katsoivat, että La Linea oli päässyt hankintasopimuksen sopimuspuoleksi ainoastaan sen vuoksi, että kolmannen sopimuksentekoperusteen
perusteella myönnettävät pisteet oli jyvitetty jälkikäteen, ja riitauttivat hankintalautakunnan toimenpiteet ja päätökset
Tribunale amministrativo regionalessa esittäen kanteessaan muun muassa direktiivin 92/50 36 artiklan 2 kohdan rikkomiseen
perustuvia väitteitä.
12     Tribunale amministrativo regionale hylkäsi niiden kanteen todeten muun muassa, että sopimuksen tekoperusteet ja seikat, jotka
on otettava huomioon kyseistä hankintaa koskevan sopimuksen tekemiseksi, oli ilmoitettu tarjouspyyntöasiakirjoissa.
13     Pääasian valittajat hakivat muutosta kyseiseen tuomioon Consiglio di Statolta, joka päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää
yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Voidaanko [direktiivin 92/50 6 artiklaa ja direktiivin 93/38 34 artiklaa] tulkita sillä tavoin joustavasti, että hankintayksikkö
voi menettelyssä, jossa käytetään valintaperusteena taloudellisesti edullisinta tarjousta, hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa
vahvistaa yleiset sopimuksen tekemisen perusteet siten, että hankintalautakunta tarvittaessa täsmentää ja/tai täydentää niitä
– kuitenkin siten, että tämä tapahtuu ennen tarjouskuorten avaamista ja ilman että hankintailmoituksessa ennalta käsin vahvistettuja
hankintaehtoja muutetaan – vai onko näitä sääntöjä pidettävä sillä tavoin ehdottomina, että niissä hankintayksikkö velvoitetaan
määräämään yksityiskohtaisesti sopimuksentekoperusteista hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa ennen esikarsintaa
tai menettelyyn kutsumista, ilman että hankintalautakunnalla on tämän jälkeen mahdollisuutta vaikuttaa asiaan millään tavalla
täsmentääkseen ja/tai täydentääkseen näitä perusteita tai tehdäkseen alajaotteluja tai antaakseen väliarvosanoja, kun kaikki
sopimuksentekoperusteisiin liittyvät seikat pitää avoimuuden vuoksi mainita jo hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa?
Onko yhteisön oikeuden mukaisena pidettävä Consiglio di Staton oikeuskäytännössä perinteisesti noudatettua tulkintaa, jonka
mukaan hankintalautakunnan on annettu täydentää sopimuksen tekemisen perusteita ennen tarjouskuorten avaamista?
2)      Voiko hankintaviranomainen, kun se tulkitsee tätä sääntöä joustavasti ”mahdollisuuksien mukaan” ‑ilmaisun perusteella, vahvistaa
sellaiset tarjouspyyntöasiakirjat, joissa määrätään tietyn sopimuksentekoperusteen osalta (esillä olevassa asiassa palvelun
organisaation ja sen tukipalvelujen osalta) – kun hankintailmoitus on muiden lukuisten ja monitahoisten osatekijöiden kohdalla
epämääräinen vaietessaan näille myönnettävistä pisteistä – hankintaviranomaisen vapaan harkinnan mukaan suoritettavasta pisteytyksestä,
vai edellyttääkö tämä sääntö joka tapauksessa sitä, että sopimuksentekoperusteet muotoillaan periaatteessa velvoittaviksi,
mikä puolestaan on ristiriidassa sen kanssa, että perusteiden pisteytystä ei ollut mainittu hankintailmoituksessa, ja jos
edellä mainittu toimenpide on pätevä säännön oletetun joustavuuden perusteella ja sen perusteella, ettei kaikkia sopimustekijöitä
tarvitse pisteyttää, onko hankintalautakunnalla oikeus – jota hankintailmoituksessa sille ei nimenomaisesti myönnetä – täydentää
tai täsmentää näitä sopimuksentekoperusteita (katsomalla perusteen erillisillä osatekijöillä olevan itsenäinen merkitys ja
painoarvo; peruste ilmoitettiin hankintailmoituksessa arvioitavaksi kokonaisuudessaan korkeintaan 25 pisteeksi) vai onko tarjouspyyntöasiakirjoja
sovellettava kirjaimellisesti ja myönnettävä pisteet lex specialisissa tarkoitettujen useiden monitahoisten osatekijöiden
kokonaisarvion perusteella?
3)      Onko missään tapauksessa mahdollista, että tämän säännöksen perusteella ja riippumatta siitä, millä tavoin hankintailmoitus
on muotoiltu, hankintalautakunnalle, jonka tehtävänä on arvioida tarjoukset hankintamenettelyssä, jossa valintaperusteena
on taloudellisesti edullisin tarjous, tunnustetaan yleisesti valta – ainoastaan arvioitavien seikkojen monitahoisuuden vuoksi
– rajoittaa omaa toimivaltaansa yleisellä tasolla tarkentamalla sitä, millä tavoin etukäteen hankintailmoituksessa vahvistettuja
sopimuksentekoperusteita sovelletaan, ja voiko se käyttää tätä valtaa tekemällä alajaotteluja tai antamalla väliarvosanoja
– ennen tarjouskuorten avaamista – tai asettamalla yksityiskohtaisempia perusteita voidakseen soveltaa hankintailmoituksessa
tai tarjouspyyntöasiakirjoissa tarkoitettuja yleisiä sopimuksen tekemisen perusteita?”

Suullisen käsittely uudelleen aloittamista koskeva vaatimus
14     ACTV on pyytänyt yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon 19.9.2005 jättämällään asiakirjalla, että yhteisöjen tuomioistuin määrää
suullisen käsittelyn aloitettavaksi uudestaan työjärjestyksen 61 artiklan nojalla.
15     Vaatimuksensa tueksi ACTV on esittänyt väitteen siitä, ettei julkisasiamies ollut vastannut ennakkoratkaisupyynnön esittäneen
tuomioistuimen pääasiallisiin kysymyksiin. Tästä syystä ja jotta ennakkoratkaisukysymykset ymmärrettäisiin oikein pääasiassa
vallitsevien erityisten olosuhteiden kannalta, se halusi esittää uusia huomautuksia.
16     Tässä yhteydessä on muistettava, että yhteisöjen tuomioistuin voi omasta aloitteestaan tai julkisasiamiehen ehdotuksesta tai
myös asianosaisten pyynnöstä määrätä työjärjestyksensä 61 artiklan mukaisesti suullisen käsittelyn aloitettavaksi uudestaan,
jos se katsoo, että sillä ei ole riittävästi tietoa asiasta tai että asia olisi ratkaistava sellaisen väitteen perusteella,
josta asianosaiset eivät ole saaneet tilaisuutta lausua (ks. asia C‑17/98, Emesa Sugar, määräys 4.2.2000, Kok. 2000, s. I‑665,
18 kohta ja asia C‑147/02, Alabaster, tuomio 30.3.2004, Kok. 2004, s. I-3101, 35 kohta).
17     Yhteisöjen tuomioistuin katsoo esillä olevassa asiassa julkisasiamiestä kuultuaan, että sen käytettävissä ovat kaikki ne seikat,
jotka se tarvitsee vastatakseen pääasiassa esitettyihin kysymyksiin, ja että asianosaiset ovat lausuneet näistä seikoista.
Näin ollen suullisen käsittelyn uudelleen aloittamista koskeva pyyntö on hylättävä.

Ennakkoratkaisukysymykset
18     Ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen tavoin on alustavasti todettava, että pääasiassa kyseessä olevassa päätöksessään
hankintalautakunta vahvisti ainoastaan sen, millä tavoin kolmannen sopimuksentekoperusteen perusteella myönnettävä pisteet
jaetaan niiden viiden alakriteerin kesken, jotka oli jo määritelty tarjouspyyntöasiakirjoissa.
19     Ennakkoratkaisukysymysten on näin ymmärrettävä kohdistuvan aineellisesti siihen, onko direktiivin 92/50 36 artiklaa ja direktiivin
93/38 34 artiklaa tulkittava siten, että on yhteisön oikeuden vastaista, että hankintalautakunta erityisellä tavalla painottaa
etukäteen vahvistettuja sopimuksentekoperusteen osatekijöitä jakamalla hankintaviranomaisen tarjouspyyntöasiakirjoja tai hankintailmoitusta
laatiessa tämän perusteen osalta myöntämät pisteet näiden osatekijöiden kesken.
20     Ensimmäiseksi on muistettava, kuten Itävallan hallitus on perustellusti todennut, että direktiivin 92/50 36 artiklaa ja direktiivin
93/38 34 artiklaa ei voida soveltaa samanaikaisesti samoihin tosiseikkoihin. Ennakkoratkaisukysymyksissä tarkoitetut säännökset
ovat kuitenkin sanamuodoiltaan olennaisilta osin yhtäpitävät ja niitä on tulkittava samalla tavoin (ks. asia C‑513/99, Concordia
Bus Finland, tuomio 17.9.2002, Kok. 2002, s. I‑7213, 91 kohta). Yhteisöjen tuomioistuin voi näin ollen antaa hyödyllisen vastauksen
uudelleen muotoilemaansa kysymykseen lausumatta ensin siitä, kumpaa direktiiviä on sovellettava esillä olevassa asiassa.
21     Tämän lisäksi on muistettava, että hankintaviranomaisen määrittelemien sopimuksentekoperusteiden on liityttävä hankinnan kohteeseen,
että ne eivät saa antaa hankintaviranomaiselle rajoittamatonta valinnan vapautta, että ne on nimenomaisesti mainittava tarjouspyyntöasiakirjoissa
tai hankintailmoituksessa ja että niiden on noudatettava erityisesti yhdenvertaisen kohtelun, syrjintäkiellon ja avoimuuden
perusperiaatteita (ks. vastaavasti em. asia Concordia Bus Finland, tuomion 64 kohta).
22     Esillä olevassa asiassa vallitsevassa tilanteessa on erityisen tärkeä huomata, että velvollisuus noudattaa yhdenvertaisen
kohtelun periaatetta vastaa julkisia hankintoja koskevien direktiivien perusajatusta (ks. vastaavasti em. asia Concordia Bus
Finland, tuomion 81 kohta) ja että kaikilla tarjoajilla on oltava yhdenvertaiset mahdollisuudet sekä silloin, kun ne laativat
tarjouksiaan, että silloin, kun niiden tekemiä tarjouksia arvioidaan (ks. asia C‑19/00, SIAC Construction, tuomio 18.10.2001,
Kok. 2001, s. I‑7725, 34 kohta).
23     Lisäksi on aiheellista korostaa, että kaikki vahvistetut perusteet on direktiivin 92/50 36 artiklan ja direktiivin 93/38 34
artiklan mukaan nimenomaisesti mainittava tarjouspyyntöasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa mahdollisuuksien mukaan alenevassa
tärkeysjärjestyksessä, jotta urakoitsijat saavat tietää niiden olemassaolosta ja niiden merkityksestä (ks. em. asia Concordia
Bus Finland, tuomion 62 kohta).
24     Yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteiden turvaamiseksi on yhtä lailla tärkeää, että kilpailuun mahdollisesti osallistuvat
tarjoajat tarjouksia valmistellessaan tuntevat kaikki ne tekijät, jotka hankintaviranomainen ottaa huomioon valitessaan taloudellisesti
edullisimman tarjouksen, ja jos mahdollista niiden suhteellisen merkityksen (ks. vastaavasti asia C‑87/94, komissio v. Belgia,
tuomio 25.4.1996, Kok. 1996, s. I‑2043, 88 kohta ja asia C‑470/99, Universale-Bau ym., tuomio 12.12.2002, Kok. 2002, s. I‑11617,
98 kohta).
25     Kansallisen tuomioistuimen on näiden sääntöjen ja periaatteiden perusteella arvioitava, onko hankintalautakunta pääasiassa
rikkonut yhteisön oikeutta, kun se on päättänyt kolmannen sopimuksentekoperusteen eri alakriteerien painottamisesta erikseen.
26     Ensiksi on selvitettävä, onko kaikki pääasiassa vallitsevat relevantit tekijät huomioon ottaen tällä painotusta koskevalla
päätöksellä muutettu niitä hankintasopimuksen tekoperusteita, jotka oli vahvistettu tarjouspyyntöasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa.
27     Jos näin on, kyseinen päätös on yhteisön oikeuden vastainen.
28     Tämän jälkeen on arvioitava se, onko päätöksessä tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa tarjousten valmisteluun, jos
niistä olisi tiedetty tarjousten valmisteluhetkellä.
29     Jos näin on, kyseinen päätös on yhteisön oikeuden vastainen.
30     Lopuksi on vielä selvitettävä, onko hankintalautakunta painotusta koskevaa päätöstä tehdessään ottanut huomioon tekijöitä,
jotka saattavat vaikuttaa syrjivästi johonkin tarjoajista.
31     Jos näin on, kyseinen päätös on yhteisön oikeuden vastainen.
32     Ennakkoratkaisukysymyksiin on siis vastattava, että direktiivin 92/50 36 artiklaa ja direktiivin 93/38 34 artiklaa on tulkittava
siten, että yhteisön oikeuden vastaista ei ole se, että hankintalautakunta päättää erityisellä tavalla painottaa etukäteen
vahvistettuja sopimuksentekoperusteen osatekijöitä jakamalla hankintaviranomaisen tarjouspyyntöasiakirjoja tai hankintailmoitusta
laatiessa tämän perusteen osalta myöntämät pisteet näiden osatekijöiden kesken, edellyttäen että
–       tällainen päätös ei muuta tarjouspyyntöasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa määriteltyjä sopimuksentekoperusteita
–       tällainen päätös ei sisällä tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa tarjousten valmisteluun, jos niistä olisi tiedetty
tarjouksia valmisteltaessa
–       tällaista päätöstä tehtäessä ei ole otettu huomioon tekijöitä, jotka saattaisivat vaikuttaa syrjivästi johonkin tarjoajista.

Oikeudenkäyntikulut
33     Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä
olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle,
ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (toinen jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston
direktiivin 92/50/ETY 36 artiklaa ja vesi‑ ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten
tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY 34 artiklaa on tulkittava
siten, että yhteisön oikeuden vastaista ei ole se, että hankintalautakunta päättää erityisellä tavalla painottaa etukäteen
vahvistettuja sopimuksentekoperusteen osatekijöitä jakamalla hankintaviranomaisen tarjouspyyntöasiakirjoja tai hankintailmoitusta
laatiessa tämän perusteen osalta myöntämät pisteet näiden osatekijöiden kesken, edellyttäen että
–
tällainen päätös ei muuta tarjouspyyntöasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa määriteltyjä sopimuksentekoperusteita
–
tällainen päätös ei sisällä tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa tarjousten valmisteluun, jos niistä olisi tiedetty
tarjouksia valmisteltaessa
–
tällaista päätöstä tehtäessä ei ole otettu huomioon tekijöitä, jotka saattaisivat vaikuttaa syrjivästi johonkin tarjoajista.
Allekirjoitukset
*
Oikeudenkäyntikieli: italia.