CELEX: 62007CJ0522
Yhteinen tullitariffi
Asetus (ETY) N:o 2658/87
Yhdistetty nimikkeistö
Tariffiluokittelu
Pätevyys
Lisähuomautus
Omenamehutiiviste

Ennakkoratkaisupyynnöt koskevat tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL L 256, s. 1
), sellaisena kuin se oli voimassa tosiseikkojen tapahtumahetkellä (jäljempänä asetus N:o 2658/87), liitteen I muodostavan yhdistetyn nimikkeistön (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö) 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdan pätevyyttä.
Nämä pyynnöt on esitetty kahdessa asiassa, joista toisessa asianosaisina ovat Dinter GmbH (jäljempänä Dinter) ja Hauptzollamt Düsseldorf (Düsseldorfin päätullivirasto) ja toisessa asianosaisina ovat Europol Frost-Food GmbH (jäljempänä Europol) ja Hauptzollamt Krefeld (Krefeldin päätullivirasto) ja joissa on kyse omenamehutiivisteiden luokittelusta yhdistetyssä nimikkeistössä.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Euroopan talousyhteisö hyväksyi harmonoitua tavarankuvaus- ja tavarankoodausjärjestelmää (jäljempänä HS-järjestelmä) koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joka tehtiin Brysselissä 14.6.1983, ja sen tehdyn muutospöytäkirjan (jäljempänä HS-järjestelmää koskeva yleissopimus) tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL L 198, s. 1
).
HS-järjestelmää koskevan yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen mukaan sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi- ja tilastonimikkeistöt ovat HS-järjestelmän mukaisia, että se käyttää kaikkia HS-järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen ja että se noudattaa mainitun järjestelmän numerojärjestystä. Sopimuspuoli sitoutuu myös siihen, että se soveltaa HS-järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia, ja siihen, ettei se muuta osien, ryhmien nimikkeiden tai alanimikkeiden soveltamisalaa.
Asetuksen N:o 2658/87 9 artiklassa säädetään komission harkintavallan rajoista lisähuomautusten antamisessa seuraavaa:
”1.   Seuraavia asioita koskevat toimenpiteet toteutetaan 10 artiklassa määriteltyä menettelyä noudattaen:
a)
yhdistetyn nimikkeistön ja Taricin soveltaminen niiden liittyessä erityisesti:
—
tavaroiden luokitteluun 8 artiklassa tarkoitettuihin nimikkeistöihin,
—
selityksiin,
—
– –
b)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen tilastoinnin tai kauppapolitiikan tarpeiden kehitystä vastaavasti;
c)
liitteen II muuttaminen;
d)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen sekä tullien mukauttaminen neuvoston tai komission päätösten mukaisesti;
e)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen, jonka tarkoituksena on mukauttaa nimikkeistö tekniikan tai kaupan kehitykseen taikka yhtenäistää ja selventää tekstejä;
f)
yhdistetyn nimikkeistön muuttaminen harmonoidun järjestelmän nimikkeistön muutosten vuoksi;
g)
tulliyhteistyöneuvoston käsiteltäviksi tarkoitetut harmonoidun järjestelmän soveltamiseen, toimintaan ja hallintoon sekä niiden yhteisön toimesta tapahtuvaan täytäntöönpanoon liittyvät kysymykset.
2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti annettavilla säännöksillä ei voida muuttaa:
—
tullien määriä,
—
maataloustulleja, tukia tai muita yhteisessä maatalouspolitiikassa taikka tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavissa erityisissä järjestelmissä käyttöön otettuja maksuja,
—
yhteisön säännösten mukaisesti vahvistettuja määrällisiä rajoituksia,
—
yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa vahvistettuja nimikkeistöjä.
3.   Muutettaessa [yhdistetyn nimikkeistön] alanimikkeitä tehdään Taricin alanimikkeisiin tarvittaessa välittömästi vastaavat muutokset. Muutokset voidaan tehdä yhdistettyyn nimikkeistöön ainoastaan 12 artiklassa säädetyin edellytyksin.”
Asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 13.10.2000 annettu komission asetus N:o 2388/2000 (
EYVL L 264, s. 1
) tuli voimaan . Mainittua asetusta koskevalla oikaisulla (
EYVL L 276, s. 92
) alkuperäinen numero 2263/2000 korvattiin numerolla 2388/2000.
Asetuksen N:o 2658/87 liitettä I muutettiin 6.8.2001 annetulla komission asetuksella N:o 2031/2001 (
EYVL L 279, s. 1
), joka tuli voimaan myös .
Viimeinen sellainen muutos asetuksen N:o 2658/87 liitteeseen I, joka koskee pääasioiden tosiseikkoja, tehtiin 7.9.2004 annetulla komission asetuksella N:o 1810/2004 (
EUVL L 327, s. 1
), joka tuli voimaan .
Asetuksen N:o 2388/2000 mukaan alanimikkeen 200970, jonka otsikko on omenamehu, sanamuoto on seuraava:
”200970
–
omenamehu
– –
tiheys suurempi kuin 1,33 g/cm
20 °C:ssa:
– – –
arvo enintään 22 €/100 kg netto
– – –
muu
– –
tiheys enintään 1,33 g/cm
20 °C:ssa:
– – –
arvo suurempi kuin 18 €/100 kg netto, lisättyä sokeria sisältävä
– – –
muu:
– – – –
jossa on lisättyä sokeria enemmän kuin 30 painoprosenttia
– – – –
jossa on lisättyä sokeria enintään 30 painoprosenttia
– – – –
jossa ei ole lisättyä sokeria”
Asetuksissa N:o 2031/2001 ja 1810/2004 säädetään alanimikkeeseen omenamehu kuuluvien alanimikkeiden osalta samoista tullinimikkeistä.
Mainittujen säännösten mukaan kyseisen alanimikkeen, joka aikaisemmin käsitti numeron 200970, sanamuoto on seuraava:
”
—
omenamehu:
– –
Brix-arvo enintään 20:
– – –
arvo suurempi kuin 18 €/100 kg netto, lisättyä sokeria sisältävä
– – –
muu:
– – – –
lisättyä sokeria sisältävä
– – – –
jossa ei ole lisättyä sokeria
– –
muu:
– – –
Brix-arvo suurempi kuin 67:
– – – –
arvo enintään 22 €/100 kg netto
– – – –
muu
– – –
Brix-arvo suurempi kuin 20 mutta enintään 67:
– – – –
arvo suurempi kuin 18 €/100 kg netto, lisättyä sokeria sisältävä
– – – –
muu:
– – – – –
jossa on lisättyä sokeria enemmän kuin 30 painoprosenttia
– – – – –
jossa on lisättyä sokeria enintään 30 painoprosenttia
– – – – –
jossa ei ole lisättyä sokeria”
Yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautusta oli muutettu useita kertoja pääasioiden tosiseikkojen tapahtumahetkeen mennessä.
Asetuksen N:o 2388/2000 mukaan mainittu huomautus kuuluu seuraavasti:
”Nimikkeeseen 2009 tuotteissa lisätyn sokerin määrällä tarkoitetaan sokeripitoisuutta vähennettynä jäljempänä esitetyillä mehulajin mukaisilla luvuilla:
—
sitruuna- tai tomaattimehu: 3,
—
omenamehu: 11,
—
viinirypälemehu: 15,
—
muut hedelmä- tai kasvismehut, myös sekamehut: 13.”
Yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmään on sen jälkeen lisätty asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 7.9.2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1776/2001 (
EYVL L 240, s. 3
) 5 lisähuomautuksen b kohta, jossa säädetään seuraavaa:
”Lisättyä sokeria sisältävät hedelmämehut, joiden tiheys on enintään 1,33 g/cm
20 °C:ssa ja joissa on vähemmän kuin 50 painoprosenttia hedelmämehua hedelmistä saatuna luonnonmehuna tai hedelmämehutiivisteistä laimentamalla saadussa muodossa, menettävät nimikkeeseen 2009 kuuluvien hedelmämehujen alkuperäisen luonteen.”
Asetuksella N:o 2031/2001 on muutettu 5 lisähuomautuksen b kohtaa seuraavasti:
”Lisättyä sokeria sisältävät hedelmämehut, joiden Brix-arvo on enintään 67 ja joissa on vähemmän kuin 50 painoprosenttia hedelmämehua hedelmistä saatuna luonnonmehuna tai hedelmämehutiivisteistä laimentamalla saadussa muodossa, menettävät nimikkeeseen 2009 kuuluvien hedelmämehujen alkuperäisen luonteen.”
Asetuksen N:o 1810/2004 5 lisähuomautuksessa säädetään seuraavaa:
”5.
a)
Nimikkeeseen 2009 tuotteissa lisätyn sokerin määrällä tarkoitetaan sokeripitoisuutta vähennettynä jäljempänä esitetyillä mehulajin mukaisilla luvuilla:
—
sitruuna- tai tomaattimehu: 3,
—
viinirypälemehu: 15,
—
muut hedelmä- tai kasvismehut, myös sekamehut: 13.
b)
Lisättyä sokeria sisältävät hedelmämehut, joiden Brix-arvo on enintään 67 ja joissa on vähemmän kuin 50 painoprosenttia hedelmämehua hedelmistä saatuna luonnonmehuna tai hedelmämehutiivisteistä laimentamalla saadussa muodossa, menettävät nimikkeeseen 2009 kuuluvien hedelmämehujen alkuperäisen luonteen.”
Yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohtaa on äskettäin muutettu 18.4.2008 annetulla asetuksella (EY) N:o 360/2008 (
EYVL L 111, s. 9
) seuraavasti:
”5.
Seuraavia kohtia sovelletaan tuotteisiin sellaisina kuin ne esitetään tullille
– –
b)
Lisättyä sokeria sisältävät hedelmämehut, joiden Brix-arvo on enintään 67 ja joissa on vähemmän kuin 50 painoprosenttia hedelmämehua, menettävät nimikkeeseen 2009 kuuluvien hedelmämehujen alkuperäisen luonteen.
Edellä olevaa b kohtaa ei sovelleta tiivistettyihin luonnonhedelmämehuihin. Tiivistetyt luonnonhedelmämehut voidaan näin ollen luokitella nimikkeeseen 2009.”
Pääasiat ja ennakkoratkaisukysymykset
Asia C-522/07
Tullivirasto hyväksyi 27.10.2005 Dinterin maahantuoman sellaisen omenamehutiivisteen ilman lisättyä sokeria, jonka Brix-arvo oli 66,8, tariffiluokittelun ja katsoi sen kuuluvan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 20097999. Omenamehusta oli vain poistettu vesi.
Hauptzollamt Düsseldorf vaati 15.3.2006 päivätyllä päätöksellä jälkikäteen Dinterin maahantuomasta omenamehusta tullimaksuja sillä perusteella, että yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 2 lisähuomautuksen a kohdan sekä 5 lisähuomautuksen a ja b kohdan mukaan maahantuotu omenamehu, joka oli menettänyt hedelmämehun alkuperäisen luonteen, ei kuulunut nimikkeeseen 2009 vaan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 21069098.
Dinter nosti mainitusta päätöksestä kanteen Finanzgericht Düsseldorfissa ilman edeltävää hallinnollista menettelyä, mihin Hauptzollamt Düsseldorf myöntyi.
Näin ollen Finanzgericht Düsseldorf päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmää koskevan 5 lisähuomautuksen b kohta ymmärrettävä siten, että käsitteellä ’lisättyä sokeria sisältävät mehut’ tarkoitetaan myös hedelmämehuja, joihin ei tosiasiallisesti ole lisätty sokeria mutta joiden lisätyn sokerin määrä on selvitetty laskennallisesti yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmää koskevan 5 lisähuomautuksen a kohdan mukaisesti?
2)
Onko yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmää koskevan 5 lisähuomautuksen b kohta ymmärrettävä siten, että siinä mainittua ’luonnonmehun’ käsitettä ainoastaan täsmennetään sanamuodolla ’hedelmistä saatuna – – tai hedelmämehutiivisteistä laimentamalla saadussa muodossa’ mutta että mainittua käsitettä tosiasiallisesti sovelletaan kaikenlaisiin hedelmämehuihin (käymättömiin ja lisättyä alkoholia sisältämättömiin) kulloisessakin muodossa?
3)
Mikäli kumpaankin edellä olevaan kysymykseen vastataan myöntävästi, onko yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmää koskevan 5 lisähuomautuksen b kohta pätevä?”
Asia C-65/08
Europol toi maahan 13.11.2001– omenamehutiivistettä, jonka Brix-arvo oli 65, ja ilmoitti, että tavara kuului vuonna 2001 yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 20097030 ja vuonna 2002 yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 20097919.
Koska Hauptzollamt Krefeld katsoi, että yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmää koskevan 5 lisähuomautuksen mukaan maahantuotu mehu oli menettänyt nimikkeeseen 2009 kuuluvien hedelmämehujen luonteen ja että se piti luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 21069098, se vaati 14.8.2003 päivätyllä päätöksellä mainittua omenamehua koskevien tullien maksamista jälkikäteen.
Europolin mainitusta tullien perimistä koskevasta päätöksestä tekemä oikaisuvaatimus hylättiin perusteettomana 15.3.2005.
Kantaja vaati Finanzgericht Düsseldorfissa mainitun hylkäämistä koskevan päätöksen kumoamista.
Finanzgericht Düsseldorf päätti 12.2.2008 lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmää koskevan 5 lisähuomautuksen b kohta, sellaisena kuin siitä on säädetty asetuksissa (EY) N:o 2388/2000 ja 2031/2001, pätevä?”
Yhteisöjen tuomioistuimen presidentin 27.6.2008 antamalla määräyksellä asiat C-522/07 ja C-65/08 yhdistettiin suullista käsittelyä ja tuomion antamista varten.
Ennakkoratkaisukysymysten käsittely
Kysymyksillään, jotka on käsiteltävä yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään lähinnä sen, onko yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmää koskevan 5 lisähuomautuksen b kohta, sellaisena kuin siitä on säädetty asetuksissa N:o 1776/2001, 2031/2001 ja 1810/2004, pätevä. Täsmällisemmin sanottuna se kysyy, onko kyseistä huomautusta tulkittava niin, että sellaisten hedelmämehujen, joihin on lisätty sokeria, käsite kattaa myös hedelmämehutiivisteet, joihin ei ole lisätty sokeria, ja tarkoittaako muotoilu ”luonnonmehuna tai hedelmämehutiivisteistä laimentamalla saadussa muodossa” kaikkia luonnonhedelmämehuja niiden muodosta riippumatta.
Aluksi on palautettava mieliin vakiintunut oikeuskäytäntö, jonka mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautuksissa (ks. mm. asia C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007, Kok., s. I-6675, 16 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen sekä asia
C-362/07, Kip Europe ym., tuomio 11.12.2008, Kok., s. I-9489,
26 kohta).
Yhdistetyn nimikkeistön ryhmän huomautukset ja harmonoidun järjestelmän selitykset ovat tärkeitä keinoja yhteisen tullitariffin yhtenäisen tulkinnan varmistamiseksi, ja niitä voidaan pitää sellaisenaan pätevinä tulkintakeinoina (ks. asia C-11/93, Siemens Nixdorf, tuomio 19.5.1994, Kok., s. I-1945, 12 kohta; asia C-382/95, Techex, tuomio , Kok., s. I-7363, 12 kohta; asia C-339/98, Peacock, tuomio , Kok., s. I-8947, 10 kohta ja em. asia Olicom, tuomion 17 kohta).
Mainittujen huomautusten sisällön on näin ollen oltava yhdistetyn nimikkeistön säännösten mukainen, eikä niillä saada muuttaa niiden soveltamisalaa (ks. erityisesti asia C-280/97, ROSE Elektrotechnik, tuomio 9.2.1999, Kok., s. I-689, 23 kohta; asia C-42/99, Eru Portuguesa, tuomio , Kok., s. I-7691, 20 kohta ja asia C-495/03, Intermodal Transports, tuomio , Kok., s. I-8151, 48 kohta).
Tältä osin on palautettava mieliin, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan neuvosto on antanut komissiolle, joka toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden tulliasiantuntijoiden kanssa, laajan harkintavallan tarkentaa tullinimikkeiden sisältöä tietyn tavaran luokittelemiseksi. Komission toimivalta toteuttaa asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, kuten lisähuomautuksia, ei kuitenkaan oikeuta sitä muuttamaan sellaisten tullinimikkeiden sisältöä, jotka on otettu käyttöön HS-järjestelmää koskevalla yleissopimuksella perustetun HS-järjestelmän perusteella, jonka osalta yhteisö on sitoutunut yleissopimuksen 3 artiklassa olemaan muuttamatta sen soveltamisalaa (asia C-267/94, Ranska v. komissio, tuomio 14.12.1995, Kok., s. I-4845, 19 ja 20 kohta ja asia C-15/05, Kawasaki Motors Europe, tuomio , Kok., s. I-3657, 35 kohta).
Näin ollen on tarkasteltava sitä, onko komissio ylittänyt asetuksen N:o 2658/87 9 artiklassa sille myönnetyn harkintavallan rajat, kun se muutti yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 2009 7 antamalla 5 lisähuomautuksen b kohdan asetuksilla N:o 1776/2001, 2031/2001 ja 1810/2004.
Yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdassa molempien pääasioiden tosiseikkojen tapahtuma-aikaan sovellettavassa muodossaan säädetään, että lisättyä sokeria sisältävät hedelmämehut, joiden Brix-arvo on enintään 67 ja joissa on vähemmän kuin 50 painoprosenttia hedelmämehua hedelmistä saatuna luonnonmehuna tai hedelmämehutiivisteistä laimentamalla saadussa muodossa, menettävät nimikkeeseen 2009 kuuluvien hedelmämehujen alkuperäisen luonteen. On todettava, että kriteeri, joka koskee sitä, että tiheys on enintään 1,33 g/cm
20 C°:ssa, vastaa Brix-arvoa 67 ja näin ollen 5 lisähuomautuksen b kohdan sisältö on sama asetuksissa N:o 1776/2001, 2031/2001 ja 1810/2004. Tältä osin ei ole kiistetty sitä, että mainitun huomautuksen soveltaminen sulkee sellaiset omenamehutiivisteet, joiden Brix-arvo on hieman alle 67, nimikkeen 2009 ulkopuolelle.
Pääasioiden kantajat ovat väittäneet, että nimikkeeseen 2009 kuuluvien tullinimikkeiden sanamuodon mukaan hedelmän oman sokerin pitoisuutta ei ole rajoitettu. Esillä olevassa asiassa yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdan soveltaminen on johtanut siihen, että kansalliset viranomaiset ovat laskeneet lisätyn sokerin pitoisuuden fiktiivisellä tavalla. Maahantuodun omenamehutiivisteen hedelmämehupitoisuus oli 100 painoprosenttia, eikä sitä ollut mitenkään muunnettu veden poistamista lukuun ottamatta, ja veden poistamisella ei ole mitään vaikutusta hedelmämehun alkuperäiseen luonteeseen. Kantajat väittävät nimittäin, että kyseistä huomautusta ei sovelleta omenamehutiivisteeseen, jossa ei ole lisättyä sokeria. Harmonoidussa järjestelmässä ei sitä paitsi säädetty omenamehutiivisteiden, joiden Brix-arvo on hieman alle 67, sulkemisesta nimikkeen 2009 ulkopuolelle.
Komissio väittää asiassa C-522/07, että yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdan tarkoituksena on sulkea pois ne tuotteet, jotka menettävät hedelmämehun alkuperäisen luonteen sen vuoksi, että niiden sokeripitoisuus on korkea. Se, että asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 7.9.2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1776/2001 (
EYVL L 240, s. 3
) johdanto-osan ensimmäisen ja viidennen perustelukappaleen mukaan mainitun asetuksen tarkoituksena on sulkea pois tuotteet, joiden luonnonhedelmäpitoisuus on alle 50 painoprosenttia, tukee komission mukaan mainitun lisähuomautuksen sellaista tulkintaa, jonka mukaan lisätty sokeri lasketaan puhtaasti matemaattisesti.
Komission mukaan yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohtaa sovelletaan kaikenlaisiin hedelmämehuihin, olipa niiden muoto mikä hyvänsä, ja siis myös omenamehutiivisteisiin. Nimikkeen 2009 rakenne ja vakiintunut oikeuskäytäntö, jonka mukaan hedelmämehu säilyttää alkuperäisen luonteensa tuoksunsa ja makunsa vuoksi, johtaa siihen, että mainittua huomautusta ei voida soveltaa pääasioissa kyseessä olevien asioiden kaltaisissa tapauksissa, joissa kyseessä oleva tuote on säilyttänyt omenamehun luonteensa tuoksunsa ja makunsa vuoksi.
Lisäksi asiassa C-65/08 komissio myöntää, että antamalla yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdan, se on ylittänyt sille asetuksen N:o 2658/87 9 artiklassa annetun toimivallan. Tästä syystä komissio on muuttanut kyseistä lisähuomautusta antamalla asetuksen N:o 360/2008 ja lisäämällä siihen uuden säännöksen, jossa täsmennetään, että kyseisen huomautuksen b kohtaa ei sovelleta luonnonhedelmämehutiivisteisiin.
Aluksi on todettava, että asetuksiin N:o 2388/2000, 2031/2001 ja 1810/2004 perustuva nimike 2009 kattaa niin HS-järjestelmässä kuin yhdistetyssä nimikkeistössäkin omenamehutiivisteet. Asetuksissa N:o 2031/2001 ja 1810/2004 säädetään samoista tullinimikkeistä alanimikkeeseen omenamehut kuuluvien alanimikkeiden osalta, ja ne sisältävät kyseessä olevan yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdan. Asetus N:o 2388/2000 ei sisällä kyseistä huomautusta, ja siinä käytetään kriteeriä, joka koskee sitä, että ”tiheys on enintään 1,33 g/cm
20 °C:ssa”, joka vastaa Brix-arvoa 67. Tästä seuraa, että asetuksessa N:o 2388/2000 säädetyissä tullinimikkeissä tehdään vastaava erottelu kuin asetuksissa N:o 2031/2001 ja 1810/2004.
Erilaisia nimikkeeseen 2009 kuuluvia omenamehuja koskevan kuvauksen sanamuodossa erotellaan toisistaan alanimikkeeseen 200971 kuuluvat tuotteet, joiden Brix-arvo on enintään 20, ja alanimikkeeseen 200979 kuuluvat tuotteet eli muut. Alanimike 200979 käsittää kaksi omenamehuryhmää: ne, joiden Brix-arvo on yli 67, ja ne, joiden Brix-arvo on yli 20 mutta enintään 67. Kumpikin alanimike 200971 ja 200979 sisältää alaryhmiä, joiden kuvaus on ”jossa ei ole lisättyä sokeria”. Kyseisen alanimikkeen 2009 sanamuoto ja rakenne eivät kumpikaan sulje pois sen soveltamista omenamehutiivisteisiin, joilla on tietty Brix-arvo.
Näin ollen alanimikkeen 200979 systematiikan perusteella voidaan selvästi katsoa, että luonnonomenamehutiivisteet, joiden Brix-arvo on hieman alle 67, eivät ole menettäneet hedelmämehun luonnettaan, toisin kuin kyseessä olevassa yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdassa, jossa mainitut mehut suljetaan mainitun alanimikkeen ulkopuolelle, todetaan. Mainitussa lisähuomautuksessa omanamehutiivisteet suljetaan pois sellaisella lisätyn sokerin pitoisuuden fiktiivisellä laskelmalla, josta saadaan tulokseksi yli 50 painoprosenttia. Kyseessä olevat omenamehutiivisteet, joista on poistettu vesi ja jotka siis saavat korkean Brix-arvon, säilyttävät luonnonmehun luonteensa. Esillä olevassa asiassa mitään sokeria ei ole lisätty. Lisätyn sokerin korkea pitoisuus, joka on yli 50 painoprosenttia, johtuu ainoastaan tiivistämisestä, joka on seurausta veden poistamisesta. Näin ollen yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohdassa, jossa on suljettu omenamehutiivisteet nimikkeen 2009 ulkopuolelle, on selvästi muutettu kyseessä olevien tullinimikkeiden sisältöä ja ylitetty komissiolle asetuksen N:o 2658/87 9 artiklassa annettu toimivalta.
Kun edellä esitetty otetaan huomioon, on todettava, että yhdistetyn nimikkeistön 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohta, sellaisena kuin siitä on säädetty asetuksilla N:o 1776/2001, 2031/2001 ja 1810/2004, on pätemätön siltä osin kuin siinä suljetaan luonnonomenamehutiivisteet nimikkeen 2009 ulkopuolelle.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87, sellaisena kuin siitä on säädetty asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1776/2001, annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2031/2001 ja annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1810/2004, liitteen I 20 ryhmän 5 lisähuomautuksen b kohta on pätemätön siltä osin kuin siinä suljetaan luonnonomenamehutiivisteet nimikkeen 2009 ulkopuolelle.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.