CELEX: 62003CJ0301
Strukturális alapok
Kiadások támogathatósága
Programkiegészítő dokumentumok módosításai
Elfogadhatatlanság

1       Keresetében az Olasz Köztársaság az kéri, hogy a Bíróság semmisítse meg:
–       a programozási dokumentumok módosítása során benyújtott új kiadások támogathatóságának időpontjáról szóló CDRR‑03‑0013‑00‑IT. sz.
bizottsági aktust (a továbbiakban: megtámadott aktus),
–       az olasz hatóságokkal közölt, a Sardegna 2000–2006 regionális operatív programról szóló, 2003. május 14‑i 106387. sz. bizottsági
feljegyzést,
–       az olasz hatóságokkal közölt, a Sicilia 2000–2006 regionális operatív programról szóló, 2003. május 28‑i 107051. sz. bizottsági
feljegyzést,
–       az olasz hatóságokkal közölt, a Lazio 2000–2006 egységes programozási dokumentumról szóló, 2003. június 2‑i 107135. sz. bizottsági
feljegyzést (a továbbiakban együtt: megtámadott feljegyzések), valamint
–       minden kapcsolódó, ezt megelőző és későbbi aktust.

Jogi háttér
2       A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21‑i 1260/1999/EK tanácsi rendelet
(HL L 161., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 14. fejezet, 1. kötet, 31. o., a továbbiakban: rendelet) „Előkészítés és jóváhagyás”
című 15. cikkének (6) bekezdése így rendelkezik:
„A tagállam vagy az irányító hatóság a 9. cikk m) pontjában meghatározott programkiegészítő dokumentumot a támogatásfelügyeleti
bizottság beleegyezésének megszerzését követően fogadja el abban az esetben, ha a programkiegészítő dokumentum kidolgozására
az alapokból nyújtandó hozzájárulásról szóló bizottsági határozat meghozatala után kerül sor, illetve az érdekelt partnerekkel
folytatott konzultációt követően fogadja el abban az esetben, ha a programkiegészítő dokumentum kidolgozására az alapokból
nyújtandó hozzájárulásról szóló határozat meghozatala előtt kerül sor. Az utóbbi esetben a támogatásfelügyeleti bizottság
vagy megerősíti a programkiegészítő dokumentumot, vagy a 34. cikk (3) bekezdésének megfelelően kiigazítást kér.
A Bizottságnak az operatív programot vagy egységes programozási dokumentumot jóváhagyó határozatától számított három hónapon
belül a tagállam tájékoztatásul egyetlen dokumentumban megküldi a programkiegészítő dokumentumot a Bizottságnak.”
3       A rendelet „Támogathatóság” című 30. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy:
Kiadás nem tekinthető az alapokból származó hozzájárulás által támogathatónak, ha azt a végső kedvezményezett a támogatási
kérelem Bizottság általi kézhezvételének időpontja előtt ténylegesen kifizette. Ez az időpont a kiadás támogathatóságának
kezdő időpontja.
A kiadás támogathatóságának végső időpontját az alapokból történő hozzájárulásról rendelkező határozatban kell megállapítani.
Ez az időpont a végső kedvezményezettek által teljesített kifizetésekhez igazodik. Ezt az időpontot a Bizottság a tagállam
kellően megalapozott kérelmére a 14. és a 15. cikkel összhangban elhalaszthatja.”
4       A rendelet „Az irányító hatóság irányító tevékenysége” című 34. cikkének (3) bekezdése értelmében:
„Az irányító hatóság, a támogatásfelügyeleti bizottság kérelmére vagy saját kezdeményezésére, az alapokból a szóban forgó
prioritásra nyújtott hozzájárulás teljes összegének vagy a prioritás meghatározott céljainak megváltoztatása nélkül, kiigazítja
a programkiegészítő dokumentumot. A támogatásfelügyeleti bizottság általi jóváhagyást követően egy hónapon belül tájékoztatja
a Bizottságot a kiigazításról.
Az alapokból történő hozzájárulásról szóló határozatban szereplő elemek módosításáról a támogatásfelügyeleti bizottság által
megadott jóváhagyástól számított négy hónapon belül, az érintett tagállammal egyetértésben, a Bizottság dönt.”
5       A rendelet „A támogatásfelügyeleti bizottságok” című 35. cikke szerint:
„(1) Minden közösségi támogatási kerettervet, egységes programozási dokumentumot és operatív programot egy támogatásfelügyeleti
bizottság felügyel.
A támogatásfelügyeleti bizottságot a partnerekkel folytatott konzultációt követően, az irányító hatósággal egyetértésben a
tagállam állítja fel. A partnereknek elő kell segíteniük a nemek kiegyensúlyozott részvételét.
A támogatásfelügyeleti bizottságot az alapokból történő hozzájárulásról szóló határozatot követően legkésőbb három hónapon
belül kell felállítani. A támogatásfelügyeleti bizottságok a tagállam felhatalmazása alapján és joghatósága alatt járnak el.
(2) A Bizottságnak egy képviselője és szükség szerint az EBB‑nek egy képviselője tanácsadói minőségben részt vesz a támogatásfelügyeleti
bizottság munkájában.
A támogatásfelügyeleti bizottság az érintett tagállam intézményi, jogi és pénzügyi rendszerének keretein belül elkészíti,
és az irányító hatósággal egyetértésben elfogadja saját eljárási szabályzatát.
A támogatásfelügyeleti bizottságban fő szabály szerint a tagállam képviselője vagy az irányító hatóság képviselője elnököl.
(3) A támogatásfelügyeleti bizottság meggyőződik a támogatás végrehajtásának hatékonyságáról és minőségéről. E célból:
a)      a 15. cikk alapján megerősíti vagy kiigazítja a programkiegészítő dokumentumot, beleértve a támogatás felügyelete során használatos
fizikai és pénzügyi mutatókat. Jóváhagyását minden további kiigazítás előtt be kell szerezni;
[…].”

A jogvita alapjául szolgáló tényállás és az eljárás
6       A Bizottság 2002‑ben a tagállamokkal való partnerség keretében a strukturális alapok felhasználása eljárásainak egyszerűsítésére
irányuló gyakorlatot indított el. E vonatkozásban 2002. július 24‑én a rendelet 47. cikkében létrehozott Régiófejlesztési
és Szerkezetváltási Bizottság (a továbbiakban: bizottság) 67. ülésének alkalmával, majd 2002. október 7‑én a tagállamok regionális
politikáért felelős minisztereinek és a regionális politikáért felelős biztosnak a részvételével tartott miniszteri értekezleten
a Bizottság bemutatta a tagállamok küldötteinek a „Feljegyzés a 2000–2006 közötti regionális politikák irányításnak egyszerűsítéséről,
magyarázatáról, koordinációjáról és rugalmasságáról” című dokumentumot. Egyik, a dokumentumban tárgyalt kérdés a folyamatban
lévő programok módosítását érintette.
7       A bizottság 67. ülésének jegyzőkönyvéből kiderül, hogy az ülés kezdetén az elnök, a Bizottság „Regionális Politikai” Főigazgatóságának
igazgatója kijelentette, hogy a bizottság által a Bizottságnak küldött tájékoztató feljegyzések „arra irányulnak, hogy a tagállamok
tudomására hozzák annak a módját, ahogyan a Bizottság szolgálatai értelmezik és alkalmazzák a strukturális alapok végrehajtási
szabályait. Jellegűknél fogva ezek a feljegyzések belső feljegyzések, és még nem véglegesek”.
8       A hivatkozott jegyzőkönyvből az is kiderül, hogy az Olasz Köztársaság küldöttjének egyik kérdésére adott válaszként a Bizottság
képviselője kijelentette, hogy „a programok módosításának esetén az új intézkedések (vagy módosított intézkedések) támogathatóságának
kezdő időpontja megegyezik a program kezdő időpontjával, tehát az esetek nagy többségében az elfogadható program kézhezvételének
időpontjával.”
9       A programok módosítása esetén a költségek visszaható hatályának sajátos problémája felvetésre és megvitatásra került a bizottság
későbbi ülésein, aminek következtében a Bizottság tájékoztatta a tagállamokat, hogy a kérdést jogi szolgálata elé terjesztette.
10     2003. április 23‑án a bizottság 75. ülésének alkalmával a Bizottság bemutatta a megtámadott aktust.
11     Ez az aktus először emlékeztet arra, hogy a bejelentett állami támogatásokra vonatkozó határozatok kivételével „a rendelet
30. és 52. cikke rendelkezéseinek értelmében a programozási dokumentumokat jóváhagyó kezdeti határozatok állapítják meg az
intervencióba tartozó műveletek támogathatóságának kezdő időpontját.”
12     Ezt követően a hivatkozott aktus szerint:
„[…]
Figyelemmel annak szükségességére, hogy fenn kell tartani azon programozásokat, amelyek célja a támogatható régiók fejlesztése
és szerkezetváltása, és nem korlátozódik a pénzügyi támogatás biztosítására, tehát a kötelezettségek teljesítésének elkerülésére,
és figyelemmel a tagállamokban jelenleg alkalmazott gyakorlatokra, az alábbi rendelkezések elfogadását javasoljuk:
1.      Az operatív program ˙[(a továbbiakban: PO)] vagy az [egységes programozási dokumentum (a továbbiakban: Docup)] módosítása
során beterjesztett valamely új kiadás támogathatósága azon a napon kezdődik, amelyen a Bizottság kézhez veszi a beavatkozás
módosítására vonatkozó kérelmet. Ebben az esetben a támogathatóság időpontjának szerepelnie kell a Docup vagy PO módosítását
jóváhagyó határozatban.
2.      A programkiegészítő dokumentum módosításait illetően két esetet kell megkülönböztetni. Ha a módosítások a Docup vagy a PO
módosítását teszik szükségessé, akkor a Docup vagy Po módosítását jóváhagyó határozatban szereplő támogathatósági időpontot
kell alkalmazni. Ha azonban a módosítás kizárólag a programkiegészítő dokumentumot érinti, a támogathatóság kezdő időpontját
a támogatásfelügyeleti bizottság határozza meg, de a gondos pénzgazdálkodás okán ez az időpont nem előzheti meg a javasolt
módosítás ugyanezen bizottság általi jóváhagyásának időpontját.
[…]
5.      Olyan, már elfogadott módosító határozatok tekintetében, amelyek nem jelölnek meg kifejezetten időpontot, a támogathatóság
kezdő időpontja az eredeti, módosítás nélküli határozatban rögzített időpont.”
13     A Bizottságnak küldött 2003. április 29‑i levelében az olasz kormány vitatta a megtámadott aktust.
14     Ezt követően, a programkiegészítő dokumentumok módosítására irányuló, Szardínia, Szicília és Lazio tartomány támogatásfelügyeleti
bizottságai által indított írásbeli konzultációs eljárás során a Bizottság elküldte e tartományok számára a megtámadott aktusokat,
amelyekben a bejelentett módosításokra vonatkozó különböző megjegyzések és észrevételek mellett a Bizottság a megtámadott
határozatra is hivatkozott, és megerősítette az abban foglaltakat.

A kereset elfogadhatóságáról
15     A Bizottság vitatja a kereset elfogadhatóságát. Megítélése szerint a megtámadott aktus és a megtámadott feljegyzések nem minősülnek
az EK 230. cikk szerint megtámadható aktusoknak. A Bíróság ítélkezési gyakorlatából ugyanis az következik, hogy csak olyan
aktus ellen indítható megsemmisítés iránti kereset, amelynek objektív célja, hogy harmadik személyek vonatkozásában joghatást
váltson ki, tehát jogi helyzetük jelentős módosításával közvetlenül érintheti érdekeiket.
16     A Bizottság szerint ezek a feltételek nem állnak fenn a megtámadott aktus és a megtámadott feljegyzések esetében. A Bizottság
ugyanis csak azt az értelmezést közölte a tagállamokkal, amelyhez a rendelet 30. cikkének alkalmazása során tartani szándékozik
magát. Harmadik személyek érdekeit csak azok az intézkedések érinthetik konkrétan, amelyeket ténylegesen a közölt magatartás
alkalmazásával fogadtak el.
17     Az olasz kormány úgy ítéli meg, hogy a kereset elfogadható.
18     Az olasz kormány azt állítja, hogy a megtámadott aktus, bár csak általános jellegű eljárási szabályok elfogadásának javaslatára
vonatkozik, alkalmas arra, hogy – amint azt a megtámadott feljegyzések is bizonyítják – közvetlen és azon tagállamok számára
sértő joghatásokat váltson ki, amelyek abban a helyzetben vannak, hogy a programkiegészítő dokumentum módosítására vonatkozó
különböző jogszabályokat kell haladéktalanul elfogadniuk, mivel nem kockáztathatják meg azt, hogy a közösségi társfinanszírozásból
kizárásra kerüljenek a már elvégzett beavatkozásokra vonatkozó kiadások.
19     E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a megsemmisítés iránti kereset lehetősége nyitva áll minden olyan, a közösségi
intézmények által elfogadott rendelkezés tekintetében – annak jellegétől vagy formájától függetlenül –, amelynek célja, hogy
harmadik személyek vonatkozásában joghatásokat váltson ki (lásd különösen a C‑443/97. sz., Spanyolország kontra Bizottság
ügyben 2000. április 6‑án hozott ítélet [EBHT 2000., I‑2415. o.] 27. pontját és a hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
20     Azt kell tehát megvizsgálni, hogy a megtámadott aktus és a megtámadott feljegyzések ilyen jellegű rendelkezések‑e.
21     A megtámadott aktust illetően meg kell állapítani, hogy maga az aktus „az alábbi rendelkezések elfogadását javasoljuk” kifejezést
használja.
22     A javaslat fogalmára történő utalás világosan jelzi, hogy a hivatkozott aktus tartalma nem joghatások kiváltására irányul.
23     Továbbá, a megtámadott aktus tagállamoknak való megküldését megelőzte a Bizottság részéről azon, a bizottság 67. ülése során
tett kifejezett figyelmeztetés, hogy a dokumentum belső jellegű, még nem végleges, és egyszerűen csak a Bizottság szolgálatainak
véleményét tükrözi.
24     Következésképpen, figyelemmel a megtámadott aktus megfogalmazására, valamint bemutatásának körülményeire, meg kell állapítani,
hogy a szóban forgó aktus nem joghatások kiváltására irányul.
25     Ugyanez a megállapítás vonatkozik a megtámadott feljegyzésekre is.
26     Egyfelől ugyanis a szóban forgó feljegyzések csak a megtámadott aktusra utalnak, amely nem joghatások kiváltására irányul.
27     Másfelől az ügy irataiból kiderül, hogy a szóban forgó feljegyzéseket a Bizottság a Szardínia, Szicília és Lazio tartomány
támogatásfelügyeleti bizottságai által a programkiegészítő dokumentum módosítása iránt indított írásbeli konzultációs eljárás
keretében küldte meg.
28     Márpedig – amint arra a főtanácsnok is utal indítványának 59. pontjában – a rendelet 15. cikke (6) bekezdésének, 34. cikke
(3) bekezdésének és 35. cikkének együttes rendelkezéséből az következik, hogy a Bizottság szerepe ebben az eljárásban csak
konzultációs jellegű, és nem jogosult arra, hogy jogilag kötelező aktusokat fogadjon el, kivéve ha a rendelet 34. cikke (3) bekezdésének
értelmében a strukturális alapokból történő hozzájárulásról szóló határozatban szereplő elemek esetleges módosításáról van
szó. Ugyanakkor arra nem történt hivatkozás, hogy a jelen ügyben erről van szó.
29     Azt a megállapítást, miszerint a megtámadott aktusnak és a megtámadott feljegyzéseknek nem joghatások kiváltása a célja, nem
cáfolja meg az olasz kormány azon érvelése, hogy bizonyos kiadások közösségi társfinanszírozásból történő kizárásának terhe
mellett a tagállamoknak a programkiegészítő dokumentumok módosítására vonatkozó különböző jogszabályokat kell haladéktalanul
elfogadniuk.
30     Ha ugyanis a szóban forgó aktus és feljegyzések azzal a hatással járhatnak, hogy jelzik a tagállamoknak, hogy valós kockázata
áll fenn annak, hogy ugyanazon jogszabályi rendelkezés eltérő értelmezésének alkalmazása miatt bizonyos teljesített kiadásokat
kizárnak a közösségi finanszírozásból, ez mindössze egyszerű ténybeli következmény, nem pedig a megtámadott aktus és feljegyzések
által kiváltani szándékozott joghatás (ebben az értelemben lásd a 60/81. sz., IBM kontra Bizottság ügyben 1981. november 11‑én
hozott ítélet [EBHT 1981., 2639. o.] 19. pontját).
31     Az olasz kormánynak azt az érvelését, amely szerint a megtámadott aktus és a megtámadott feljegyzések azon okból szándékoznak
joghatást kiváltani, hogy a Bizottság bennük a rendelet 30. cikkéből eredő kötelezettségeket tévesen értelmezi, nem lehet
elfogadni.
32     Ugyanis, még ha feltételezhető is, hogy ez az aktus és ezek a feljegyzések a szóban forgó rendelkezés téves értelmezését tartalmazzák,
ez a körülmény önmagában nem olyan jellegű, hogy cáfolja a szóban forgó aktus és feljegyzések megfogalmazásán és bemutatásának
körülményein alapuló azon megállapítást, hogy ezek nem joghatások kiváltására irányulnak.
33     Következésképpen a keresetet mint megalapozatlant el kell utasítani.

A költségekről
34     Az eljárási szabályzat 69. cikkének 2. §‑a alapján a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes
fél ezt kérte. Az Olasz Köztársaságot, mivel pervesztes lett, a Bizottság kérelmének megfelelően kötelezni kell a költségek
viselésére.
A fenti indokok alapján, a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
1)
A keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.
2)
Az Olasz Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.
Aláírások
*
Az eljárás nyelve: olasz.