CELEX: 62006FJ0025
Civildienesta lietas
Vienlīdzīga attieksme

Prasība, kas ir celta saskaņā ar EKL 236. pantu un EAEKL 152. pantu, ar ko Komisijas līgumdarbinieki
Ider
un
Desorbay
, kā arī
Noschese
lūdz atcelt iestādes, kura ir pilnvarota noslēgt līgumus, lēmumus, ar kuriem ir noteikta viņu klasifikācija un atalgojums
atbilstoši līgumdarbinieku līgumiem, kas parakstīti 2005. gada aprīlī un stājās spēkā tā paša gada 1. maijā, kā arī atcelt
minētās iestādes 2005. gada 21. novembra lēmumus, ar kuriem ir noraidītas sūdzības, ko prasītāji iesnieguši par pirmajiem
minētajiem lēmumiem
Nolēmums
Atcelt lēmumu, ar kuru Komisija ir noteikusi
Ider
atalgojumu saskaņā ar 2005. gada aprīlī parakstīto līgumdarbinieka līgumu. Prasību pārējā daļā noraidīt. Komisija sedz savus
tiesāšanās izdevumus, kā arī atlīdzina pusi no
Ider
tiesāšanās izdevumiem.
Ider
sedz pusi no saviem tiesāšanās izdevumiem pati.
Desorbay
un
Noschese
sedz savus tiesāšanās izdevumus paši.
Kopsavilkums
1.
Ierēdņi – Līgumdarbinieki – Atalgojums
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkts)
2.
Ierēdņi – Līgumdarbinieki – Atalgojums
(Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkts)
1.
No Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkta formulējuma skaidri izriet, ka piemaksas atalgojumam
maksāšana gadījumā, ja darbinieks, ar kuru iepriekš iestāde bija noslēgusi darba līgumu atbilstoši valsts tiesībām, tiek pieņemts
darbā kā līgumdarbinieks, kā rezultātā samazinās viņa atalgojums salīdzinājumā ar atalgojumu, ko viņš saņēma iepriekšējā statusā,
ir vienīgi iestādes izvēle. Turklāt minētais 2. panta 2. punkts piešķir iestādei plašu rīcības brīvību, nosakot piemaksas
summu, jo tai ir jāņem vērā atšķirības starp valsts tiesībām, kas ir piemērojamas nodokļu, sociālā nodrošinājuma un pensiju
jautājumos, un līgumdarbiniekam piemērojamiem noteikumiem.
Komisija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punktu ir īstenojusi, pieņemot Vispārīgo īstenošanas
noteikumu par pārejas pasākumiem, kas ir piemērojami Briseles mazbērnu novietnēs un bērnudārzos strādājošajiem Briseles Infrastruktūras
biroja darbiniekiem, 7. un 8. pantu, kā arī šo vispārīgo īstenošanas noteikumu I–III pielikumu. Saskaņā ar šiem pēdējiem noteikumiem
tā faktiski ir uzņēmusies noteiktām līgumdarbinieku kategorijām izmaksāt piemaksu atbilstoši šajos noteikumos paredzētajai
kārtībai. Šī pēdējā Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkta īstenošanas kārtība tomēr nedrīkst
pārkāpt civildienestu regulējošas tiesību normas ar augstāku juridisko spēku.
(skat. 92., 93. un 95. punktu)
2.
Lai noskaidrotu, vai ģimenes pabalstu iekļaušana, nosakot neto atalgojumu, no vienas puses, līgumdarbiniekam un, no otras
puses, darbiniekam, kura darba attiecībām ir piemērojamas valsts tiesības, var būt nelabvēlīga līgumdarbiniekiem, kuru apgādībā
Vispārīgo īstenošanas noteikumu par pārejas pasākumiem, kas ir piemērojami Briseles mazbērnu novietnēs un bērnudārzos strādājošajiem
Briseles Infrastruktūras biroja darbiniekiem, 7. un 8. pantā paredzētajos datumos bija bērni, salīdzinājumā ar tiem, kuru
apgādībā šajos pašos datumos bērnu nebija, pirmkārt, ir jākonstatē, ka šīs divas līgumdarbinieku kategorijas atrodas salīdzināmās
situācijās, ievērojot Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 2. panta 2. punkta mērķi, proti, kompensēt iespējamu
atalgojuma samazinājumu, kas rodas, attiecīgajai personai pārejot līgumdarbinieka statusā.
Otrkārt, ģimenes pabalstu iekļaušana, nosakot neto atalgojumu, no vienas puses, līgumdarbiniekam un, no otras puses, darbiniekam,
kura darba attiecībām ir piemērojamas valsts tiesības, tieši ietekmē piemaksas noteikšanu, salīdzinot šos neto atalgojumus
saskaņā ar kārtību, kas paredzēta iepriekš minēto vispārīgo īstenošanas noteikumu I pielikumā. Gadījumā, ja Kopienu ģimenes
pabalstu summa, kas iekļauta pirmajā no salīdzināmajiem gadījumiem, būtu lielāka nekā saskaņā ar dienesta dalībvalsts tiesību
aktiem saņemtā pabalstu summa, kas ir iekļauta otrajā no salīdzināmajiem gadījumiem, atalgojuma piemaksa, kas tiek izmaksāta
tiem, kam dienā, kad tie iegūst līgumdarbinieka statusu, jau ir viens vai vairāki viņu apgādībā esoši bērni, tiktu atbilstoši
samazināta.
No tā izriet, ka ģimenes pabalstu iekļaušana, nosakot atalgojumu, var radīt atšķirīgu attieksmi no algas viedokļa atkarībā
no tā, vai Vispārīgo īstenošanas noteikumu 7. un 8. pantā norādītajos datumos attiecīgajam līgumdarbiniekam bija vai nebija
apgādājami bērni, nostādot nelabvēlīgā stāvoklī darbinieku, kura apgādībā šajos pašos datumos bija viens vai vairāki apgādājami
bērni. Šajā sakarā apstāklis, ka ģimenes pabalsti ir atalgojuma sastāvdaļa, kas Kopienām ir jāmaksā saviem ierēdņiem vai darbiniekiem,
tomēr nevar attaisnot atšķirīgu attieksmi pret līgumdarbiniekiem, ja runa ir tikai par to, lai viņiem piešķirtu algas piemaksu,
kuras uzdevums ir kompensēt atalgojuma samazināšanu sakarā ar pāreju no valsts tiesībās paredzētās sistēmas uz Kopienu tiesībās
noteikto sistēmu.
Līdz ar to, tā kā nav nekāda objektīva pamatojuma, Vispārīgo īstenošanas noteikumu par pārejas pasākumiem, kas ir piemērojami
Briseles mazbērnu novietnēs un bērnudārzos strādājošajiem Briseles Infrastruktūras biroja darbiniekiem, I pielikuma A un B punktā,
uz kuriem ir norāde šo pašu vispārīgo īstenošanas noteikumu 7. pantā, ir pārkāpts vienlīdzīgas attieksmes princips.
(skat. 96.–101. punktu)