CELEX: 62003CJ0166
Liikmesriigi kohustuste rikkumine
EÜ artikkel 28
Väärismetallesemete turustamine
Nimetused "kuld" ja "kullasulam"

Euroopa Ühenduste Komisjon on esitanud EÜ artikli 226 alusel hagiavalduse, mis saabus Euroopa Kohtu kantseleisse 10. aprillil
2003, milles palutakse tuvastada, et määrates prooviga 750 väärimetalltoodete nimetuseks „kuld”, samal ajal kui prooviga 375
või 585 väärimetalltoodete nimetuseks on „kullasulam”, on Prantsuse Vabariik rikkunud EÜ artiklist 28 tulenevaid kohustusi.

Õiguslik raamistik
Väärismetallide standardeid puudutavaid tagatisi ja tolliametnike järelevalveõigust teatud isikute haldusliku staatuse üle
käsitlevaid õigusakte muutva 4. jaanuari 1994. aasta seadusega nr 94–6 muudetud Code générale des impôts (üldine maksukoodeks;
edaspidi „CGI”) (
Journal Officiel de la République Française
5.1.1994, lk 245) artikkel 522 a sätestab:
„Ainult need kullast väärismetalltooted, mille proov on suurem kui 750 või sellega võrdne, võivad üksikisikutele jaemüügis
turustamisel kanda nimetust „kuld”.
Need väärismetalltooted, mille proov on kas 585 või 375, võivad üksikisikutele jaemüügis turustamisel kanda nimetust „kullasulam”
millele lisatakse toote kullasisaldus.”

Kohtueelne menetlus
Kuna komisjon leidis, et mainitud säte ei ole kooskõlas EÜ artikliga 28, algatas ta EÜ artikli 226 alusel liikmesriigi kohustuste
rikkumise menetluse. Olles eelnevalt palunud Prantsuse Vabariigil esitada oma seisukoht, tegi komisjon oma 19. septembril
2001. aasta põhjendatud arvamuses nimetatud liikmesriigile ettepaneku võtta selle täitmiseks vajalikud meetmed kahekuulise
tähtaja jooksul teate kättesaamisest.
Oma 4. veebruari 2002. aasta kirjas kinnitas Prantsuse Vabariik, et CGI artikkel 522 a vastab tarbijate kaitse ning hea äritava
järgimise nõuetele ning palus komisjonil oma seisukoht uuesti läbi vaadata. Komisjon otsustas esitada käesoleva hagi.

Hagi

Poolte argumendid
Komisjon väidab, et CGI artikkel 522 a keelab Prantsusmaal turustada väärismetalltooteid prooviga 585 või 375 nimetuse „kuld”
all, samal ajal kui nimetatud toodete päritoluliikmesriigis on selle nimetuse kasutamine lubatud, ning kehtestab selliste
toodete puhul kasutamiseks nimetuse „kullasulam”, mis on tarbijaile vähem tuntud ning nende poolt madalamalt hinnatav. Mainitud
säte võib muuta nende toodete turustamise Prantsusmaal raskemaks ning seetõttu vähemalt kaudselt takistada liikmesriikide
vahelist kaubandust. Seega, juhul kui vaidlusaluste nimetusreeglite kasutamine ei ole põhjendatud avaliku huviga, on tegemist
EÜ artiklis 28 keelatud samaväärse toimega meetmega.
Komisjon on arvamusel, et mainitud nimetusreeglid ei ole vajalikud tarbijate kaitse ja hea äritava järgimise tagamiseks ning
et need ei ole EÜ artikli 28 alusel õigustatud. Küllaldane oleks, kui liikmesriik kehtestaks piisavad märgistusnõuded, mis
tagavad müügiks pakutavate toodete tegeliku kullasisalduse kohta õige teabe.
Prantsuse valitsus vaidleb vastu sellele, et kahe kategooria väärismetallesemete olemasolu mõjutaks oluliselt ühendusesisest
kaubandust. Jättes tõendamata, et ühendusesisest kaubandust on mõjutatud, ei ole komisjon täitnud endal lasuvat liikmesriigi
kohustuste rikkumise hagist tulenevat tõendamiskohust.
Prantsuse valitsus on seisukohal, et kahe nimetuse „kuld” ja „kullasulam” olemasolu väärismetalltoodete jaoks, mille kullasisaldus
on oluliselt erinev, vastab vajadusele informeerida tarbijat tagamaks tema kaitse. See eesmärk kujutab endast üldist huvi,
mis võib EÜ artikli 28 kohaselt õigustada väärimetalltoodete nimetusega seotud meetmeid.
Lisaks eelnevale tagab kahe nimetuse kasutamine tarbija parema informeerituse võrreldes komisjoni ettepanekuga näidata märgistusel
üksnes kullasisaldus. Viimati mainitud süsteem edastab tarbijale pelgalt tehnilise teabe, samas kui kahe nimetuse kasutamine
annab edasi nende jaoks kergelt mõistetava selgituse kõnealuste toodete omaduste kohta.
Neil põhjustel leiab Prantsuse valitsus, et CGI artiklist 522 a tulenev nimetuste süsteem ei ole vastuolus EÜ artikliga 28.

Euroopa Kohtu hinnang
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt loetakse mistahes meede, mis võib otseselt või kaudselt, tegelikult või potentsiaalselt
kahjustada ühendusesisest kaubandust, koguselise piiranguga samaväärse toimega meetmeks ja on seetõttu EÜ asutamislepingu
artikli 28 alusel keelatud (vt 11. juuli 1974. aasta otsus kohtuasjas 8/74: Dassonville, EKL 1974, lk 837, punkt 5, ning 11.
detsembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-322/01: Deutscher Apothekerverband, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt
66).
Komisjon kinnitab, ilma et Prantsuse valitsus seda vaidlustaks, et muudes liikmesriikides kui Prantsusmaal turustatakse kulda
sisaldavaid väärismetalltooteid prooviga 375 või 585 seaduslikult nimetuse „kuld” all.
On vaieldamatu, et nimetus „kullasulam” ei ole tarbija jaoks nii tähelepanuäratav kui nimetus „kuld”.
Kohustus müüa nimetatud väärismetalltooteid vastavalt CGI artiklile 522 a nimetuse „kullasulam” all, samal ajal kui päritoluriigis
müüakse neid nimetuse „kuld” all, võib eelmainitud tingimustel mõjutada ühendusesisest kaubandust.
Sellest järeldub, et CGI nimetatud sätet tuleb pidada koguselise impordipiiranguga samaväärset mõju omavaks meetmeks EÜ artikli
28 tähenduses, ilma et oleks vaja tõendada, et see mõjutab oluliselt ühendusesisest kaubandust.
Mis puutub küsimusse selle kohta, kas selline säte on siiski ühenduse õiguse alusel lubatud, tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu
kohtupraktika kohaselt on siseriiklikud õigus- või haldusnormid, mis on vastu võetud ühiste või ühtlustatud normide puudumisel
ning mida kohaldatakse võrdselt nii omamaiste kui teistest liikmesriikidest imporditud toodete suhtes, kooskõlas EÜ asutamislepinguga
niivõrd, kuivõrd need vastavad teatud imperatiivsetele nõuetele, eelkõige hea äritava järgimise ja tarbijate kaitse nõuetele,
on proportsionaalsed taotletava eesmärgiga ning seda eesmärki ei ole võimalik saavutada ühendusesisest kaubandust vähem piiravate
meetmetega (vt 5. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-448/89: Guimont, EKL 2000, lk I-10663, punkt 27).
On fakt, et toodete väärismetallisisaldust osundavad nimetused ning nende esitamise viis ei ole käesoleval juhul ühenduse
õiguse raames ühtlustamise objektiks. Samuti on fakt, et CGI artiklit 522 a kohaldatakse võrdselt nii Prantsuse kui ka teistest
liikmesriikidest imporditud toodete suhtes.
Lisaks eelnevale tuleb märkida, et kõnealuse CGI sätte eesmärgiks on tagada hea äritava järgimine ja tarbijate kaitse.
Vaidlusalune säte kehtestab siiski kahe madalama väärismetallisisalduse tasemega väärismetalltoodetele nende jaemüügis üksikisikutele
turustamisel ülearuse kahekordse tähistuse, nõudes lisaks väärismetalltoote puhtuse astme kohta objektiivset teavet sisaldava
proovi ka nimetuse „kullasulam” kasutamist, mis on oma olemuselt tunduvalt vähem täpne teave.
Sellest järeldub, et CGI artiklis 522 a ette nähtud kahekordse tähistuse süsteem ei ole proportsionaalne eesmärgiga tagada
hea äritava järgimine ja tarbijate kaitse ning et nimetatud eesmärki on võimalik saavutada meetmetega, mis on ühendusesisese
kaubanduse suhtes vähem piiravad.
Järelikult tuleb sedastada, et määrates prooviga 750 väärimetalltoodete nimetuseks „kuld”, samal ajal kui prooviga 375 või
585 väärimetalltoodete nimetuseks on „kullasulam”, on Prantsuse Vabariik rikkunud EÜ artiklist 28 tulenevaid kohustusi.

Kohtukulud
Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud kandma kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
Kuna komisjon on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja otsus on tehtud Prantsuse Vabariigi kahjuks, peab viimane kandma kohtukulud.
Esitatud põhjendustest lähtudes
EUROOPA KOHUS (teine koda)
otsustab:
1.
Määrates prooviga 750 väärismetalltoodete puhul kasutatavaks nimetuseks „kuld”, samal ajal kui prooviga 375 või 585 väärismetallitooted
kannavad nimetust „kullasulam”, on Prantsuse Vabariik jätnud täitmata EÜ asutamislepingu artiklist 28 tulenevad kohustused.
2.
Mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.
Timmermans
Puissochet
Cunha Rodrigues
Schintgen

Colneric
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 8. juulil 2004 Luxembourgis.
Kohtusekretär

Teise koja esimees
R. Grass

C. W. A. Timmermans
*
Kohtumenetluse keel:prantsuse.