CELEX: 62005CJ0283
Tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla
Asetus (EY) N:o 44/2001
Tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano
34 artiklan 2 alakohta
Yksipuolinen tuomio
Epäämisperuste
Sellaisen poisjääneen vastaajan käsite, joka "olisi voinut" hakea tuomioon muutosta
Tuomion tiedoksiannon puuttuminen

1       Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja
kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (EYVL 2001, L 12, s. 1) 34 artiklan 2 alakohdan
tulkintaa.
2       Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain ASML Netherlands BV (jäljempänä ASML), joka on Veldhoveniin (Alankomaat)
sijoittautunut yhtiö, ja Semiconductor Industry Services GmbH (jäljempänä SEMIS), joka on Feistritz-Drauhun (Itävalta) sijoittautunut
yhtiö, ja joka koskee Rechtbank ’s-Hertogenboschin (Alankomaat) antaman sellaisen yksipuolisen tuomion täytäntöönpanoa Itävallassa,
jolla SEMIS velvoitetaan maksamaan ASML:lle 219 918,60 euroa korkoineen sekä korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

Asiaa koskevat oikeussäännöt

Asetus N:o 44/2001
3       Asetuksen N:o 44/2001 26 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.      Jos jäsenvaltiossa nostetaan kanne sellaista vastaajaa vastaan, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, ja jos vastaaja
ei vastaa, tuomioistuimen on omasta aloitteestaan jätettävä asia tutkimatta, jollei se ole toimivaltainen tämän asetuksen
säännösten mukaan.
2.      Tuomioistuimen on keskeytettävä asian käsittely, kunnes on selvitetty, että vastaajalla on ollut mahdollisuus saada haastehakemus
tai muu vastaava asiakirja niin hyvissä ajoin, että hän on voinut valmistautua vastaamaan asiassa, tai että kaikkiin tätä
varten tarpeellisiin toimenpiteisiin on ryhdytty.”
4       Asetuksen 26 artiklan 3 kohdan mukaan oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai
kauppaoikeudellisissa asioissa 29.5.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1348/2000 (EYVL L 160, s. 37) 19 artiklan säännöksiä
sovelletaan kyseisen 26 artiklan 2 kohdan sijasta, jos haastehakemus tai muu vastaava asiakirja oli annettava tiedoksi jäsenvaltiosta
toiseen viimeksi mainitun asetuksen mukaisesti.
5       Asetuksen N:o 44/2001 33 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltiossa annettu tuomio tunnustetaan toisissa jäsenvaltioissa ilman
eri menettelyä”.
6       Kyseisen asetuksen 34 artiklan 2 alakohdassa kuitenkin säädetään, että tuomiota ei tunnusteta, jos ”tuomio on annettu poisjäänyttä
vastaajaa vastaan eikä haastehakemusta tai vastaavaa asiakirjaa ole annettu tiedoksi vastaajalle niin hyvissä ajoin ja siten,
että vastaaja olisi voinut valmistautua vastaamaan asiassa, paitsi jos vastaaja ei ole hakenut tuomioon muutosta, vaikka olisi
voinut niin tehdä”.

Asetus N:o 1348/2000
7       Asetuksen N:o 1348/2000 19 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jos haaste tai vastaavanlainen asiakirja on ollut lähetettävä toiseen jäsenvaltioon tiedoksiantoa varten tämän asetuksen
säännösten mukaisesti eikä vastaaja ole tullut saapuville, tuomioistuin ei saa tehdä päätöstä asiassa ennen kuin on selvitetty,
että
a)      asiakirja on tiedoksiannettu sillä tavalla kuin vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään siellä laadittujen asiakirjojen
tiedoksiantamisesta sen alueella oleville henkilöille, tai
b)      asiakirja on tosiasiallisesti toimitettu vastaajalle tai hänen asuntoonsa muulla tämän asetuksen mukaisella tavalla,
ja että kummassakin näistä tapauksista tiedoksianto tai asiakirjan toimittaminen on tapahtunut riittävän ajoissa, jotta vastaaja
on voinut ryhtyä vastaamaan.”

Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
8       Rechtbank ’s-Hertogenbosch velvoitti 16.6.2004 antamallaan yksipuolisella tuomiolla SEMISin maksamaan ASML:lle 219 918,60
euroa korkoineen sekä korvaamaan oikeudenkäyntikulut (jäljempänä yksipuolinen tuomio).
9       Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että haaste Rechtbank ’s-Hertogenboschin istuntoon, jonka päivämääräksi tämä vahvisti 19.5.2004,
annettiin SEMISille tiedoksi vasta 25.5.2004 ja että yksipuolista tuomiota ei annettu SEMISille tiedoksi.
10     Yksipuolinen tuomio julistettiin ASML:n hakemuksesta täytäntöönpanokelpoiseksi Bezirksgericht Villachin, joka on Itävallan
alimman oikeusasteen tuomioistuin, 20.12.2004 antamalla määräyksellä Rechtbank ’s-Hertogenboschin 6.7.2004 laatiman sellaisen
todistuksen perusteella, jossa yksipuolinen tuomio oli julistettu ”toistaiseksi täytäntöönpanokelpoiseksi”. Kyseinen tuomioistuin
myös määräsi yksipuolisen tuomion pakkotäytäntöönpantavaksi.
11     Kyseisen määräyksen jäljennös annettiin SEMISille tiedoksi. Yksipuolinen tuomio ei ollut tiedoksiannon liitteenä.
12     SEMISin haettua muutosta kyseiseen määräykseen Landesgericht Klagenfurt (Itävalta) hylkäsi yksipuolisen tuomion täytäntöönpanoa
koskeneen hakemuksen, koska se, että vastaaja ”olisi voinut” hakea yksipuoliseen tuomioon muutosta asetuksen N:o 44/2001 34
artiklan 2 alakohdassa tarkoitetulla tavalla, edellyttää yksipuolisen tuomion tiedoksiantoa poisjääneelle vastaajalle. Kyseinen
tuomioistuin hylkäsi ASML:n väitteet, joiden mukaan asiassa oli sovellettava kyseisen 34 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua
poikkeusta, jonka perusteella ei sovelleta tunnustamisen epäämisperustetta, koska SEMIS oli ollut tietoinen yhtäältä sitä
vastaan Alankomaissa vireille pannusta menettelystä, koska haaste oli annettu tiedoksi 25.5.2004, ja toisaalta yksipuolisen
tuomion olemassaolosta sen jälkeen, kun Bezirksgericht Villachin 20.12.2004 antama määräys, jossa yksipuolinen tuomio oli
julistettu täytäntöönpanokelpoiseksi, oli annettu sille tiedoksi.
13     ASML:n tekemän muutoksenhaun (Revision) yhteydessä Oberster Gerichtshof toteaa, että tässä asiassa SEMIS ei saanut haastetta
tai vastaavaa asiakirjaa tiedokseen riittävän aikaisin voidakseen valmistautua vastaamaan asiassa, koska haaste Rechtbank
’s-Hertogenboschin istuntoon annettiin sille tiedoksi vasta istunnon pitämisen jälkeen. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen
mukaan tässä asiassa on siis sovellettava asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa säädettyä tunnustamisen ja täytäntöönpanon
epäämisperustetta, paitsi jos edellytykset sille, että sovelletaan tätä perustetta koskevaa poikkeusta, täyttyvät eli jos
34 artiklan 2 alakohdan loppuosan mukaan katsotaan, että SEMIS ”ei ole hakenut tuomioon muutosta, vaikka olisi voinut niin
tehdä”.
14     Oberster Gerichtshof on katsonut, että sen käsiteltävänä olevan asian ratkaisu edellyttää asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan
2 alakohdan tulkintaa, ja siksi se on päättänyt lykätä asian ratkaisua ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Onko – – asetuksen – – N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa käytettyä sanamuotoa ’ – – paitsi jos vastaaja ei ole hakenut
tuomioon muutosta,
vaikka olisi voinut niin tehdä
’ tulkittava siten, että ilmaisu ’voinut niin tehdä’ edellyttää tässä merkityksessä joka tapauksessa, että vastaajalle on
annettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti tiedoksi jäljennös jäsenvaltiossa annetusta yksipuolisesta tuomiosta, jolla
kanne oli hyväksytty?
2)      Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi:
Onko katsottava, että vastaajan ja velallisen – – olisi jo sen perusteella, että asiassa oli annettu tiedoksi jäljennös sellaisesta
hakemuksesta annetusta määräyksestä, jossa oli vaadittu Rechtbank ’s-Hertogenboschin 16.6.2004 antaman yksipuolisen tuomion
julistamista täytäntöönpanokelpoiseksi Itävallassa sekä pakkotäytäntöönpanon määräämistä täytäntöönpanokelpoiseksi julistetun
ulkomaisen täytäntöönpanoperusteen nojalla, pitänyt selvittää se, oliko tällainen tuomio olemassa, ja tämän lisäksi myös se,
oliko sen valtion, jossa tuomio on annettu, oikeusjärjestyksen mukaan (mahdollisesti) olemassa tätä varten muutoksenhakukeinoa,
saadakseen tällä tavoin tiedon muutoksenhakumahdollisuudesta silloin, kun muutoksenhakumahdollisuus on olennainen edellytys
sille, että asiassa voidaan soveltaa asetuksen N:o 44/2001 34 artiklassa säädettyä tunnustamisen estettä koskevaa poikkeusta?”

Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
15     Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kahdella kysymyksellään, jotka on käsiteltävä yhdessä, onko asetuksen N:o
44/2001 34 artiklan 2 alakohtaa tulkittava siten, että tässä säännöksessä tarkoitettu edellytys, jonka mukaan vastaaja ”olisi
voinut” hakea muutosta yksipuolisena annettuun ja täytäntöönpantavaksi haettuun tuomioon, edellyttää kyseisen tuomion asianmukaista
tiedoksiantoa poisjääneelle vastaajalle vai riittääkö, että viimeksi mainittu on saanut tiedon kyseisen tuomion olemassaolosta
täytäntöönpanovaltiossa käytävän täytäntöönpanomenettelyn vaiheessa.
16     Tämän osalta on ensinnäkin todettava, että esitettyihin kysymyksiin ei voida vastata pelkästään asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan
2 alakohdan sanamuodon perusteella.
17     Kyseisessä säännöksessä asetettu nimenomainen edellytys tiedoksiannosta poisjääneelle vastaajalle koskee nimittäin ainoastaan
haastetta tai vastaavaa asiakirjaa eikä yksipuolista tuomiota.
18     Toiseksi on huomattava, että asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdan sanamuoto poikkeaa huomattavasti tuomioistuimen
toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27.9.1968 tehdyn yleissopimuksen (EYVL 1972, L 299,
s. 32) vastaavista määräyksistä, sellaisena kuin tämä yleissopimus on muutettuna Tanskan kuningaskunnan, Irlannin sekä Ison-Britannian
ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen 9.10.1978 tehdyllä yleissopimuksella
(EYVL L 304, s. 1 ja muutettuna s. 77), Helleenien tasavallan liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen 25.10.1982 tehdyllä
yleissopimuksella (EYVL L 388, s. 1), Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen
26.5.1989 tehdyllä yleissopimuksella (EYVL L 285, s. 1) sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan
liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen 29.11.1996 tehdyllä yleissopimuksella (EYVL 1997, C 15, s. 1; jäljempänä Brysselin
yleissopimus).
19     Brysselin yleissopimuksen 27 artiklan 2 kohdassa nimittäin määrätään, että tuomiota ei tunnusteta, ”jos haastehakemusta tai
vastaavaa asiakirjaa ei ole annettu asianmukaisesti tiedoksi vastaajalle niin hyvissä ajoin, että vastaaja olisi voinut valmistautua
vastaamaan asiassa”.
20     Asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa sitä vastoin ei välttämättä edellytetä haasteen tiedoksiannon asianmukaisuutta
vaan puolustautumisoikeuksien tehokasta kunnioittamista.
21     Kyseisen 34 artiklan 2 alakohdassa säädetään poikkeuksesta sille, että tuomion tunnustaminen ja täytäntöönpano evätään, tilanteessa,
jossa poisjäänyt vastaaja ei ole hakenut tuomioon muutosta, vaikka olisi voinut niin tehdä.
22     Asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohtaa on siis tulkittava kyseisen asetuksen tavoitteiden ja järjestelmän valossa.
23     Ensinnäkin asetuksen tavoitteiden osalta sen johdanto-osan 2, 6, 16 ja 17 perustelukappaleesta ilmenee, että asetuksella pyritään
takaamaan jäsenvaltioissa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden vapaa liikkuvuus yksinkertaistamalla
muodollisuudet, jotta tuomiot tunnustetaan ja pannaan täytäntöön nopeasti ja yksinkertaisin menettelyin.
24     Tähän tavoitteeseen ei kuitenkaan saa pyrkiä millään tavoin heikentämällä puolustautumisoikeuksia, kuten yhteisöjen tuomioistuin
on katsonut Brysselin yleissopimuksen 27 artiklan 2 kohdan osalta (ks. erityisesti asia 49/84, Debaecker ja Plouvier, tuomio
11.6.1985, Kok. 1985, s. 1779, 10 kohta; asia C‑522/03, Scania Finance France, tuomio 13.10.2005, Kok. 2005, s. I-8639, 15
kohta ja asia C-3/05, Verdoliva, tuomio 16.2.2006, Kok. 2006, s. I-1579, 26 kohta).
25     Sama vaatimus ilmenee asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 18 perustelukappaleesta, jonka mukaan vastaajan oikeuksien huomioon
ottaminen merkitsee sitä, että vastaajan on voitava hakea tuomion täytäntöönpanokelpoisuudesta tehtyyn päätökseen muutosta
kontradiktorisessa menettelyssä, jos hän katsoo, että jokin täytäntöönpanon epäämisen perusteista täyttyy.
26     Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan perusoikeudet nimittäin ovat erottamaton osa yleisiä oikeusperiaatteita, joiden noudattamista
yhteisöjen tuomioistuin valvoo (ks. erityisesti lausunto 2/94, 28.3.1996, Kok. 1996, s. I-1759, 33 kohta). Tämän osalta yhteisöjen
tuomioistuin tukeutuu jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen ja kansainvälisiin ihmisoikeuksien suojaa koskeviin
asiakirjoihin, joiden syntyyn jäsenvaltiot ovat vaikuttaneet tai joihin ne ovat liittyneet. Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
suojaamiseksi tehdyllä yleissopimuksella (jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimus) on tässä yhteydessä erityinen merkitys (ks.
erityisesti asia 222/84, Johnston, tuomio 15.5.1986, Kok. 1986, s. 1651, Kok. Ep. VIII, s. 621, 18 kohta ja asia C-7/98, Krombach,
tuomio 28.3.2000, Kok. 2000, s. I-1935, 25 kohta).
27     Euroopan ihmisoikeussopimuksesta ilmenee, sellaisena kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on sitä tulkinnut, että tämän sopimuksen
6 artiklassa vahvistettuun oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevaan oikeuteen perustuvat puolustautumisoikeudet edellyttävät
konkreettista ja tehokasta suojaa, jolla kyetään takaamaan vastaajan oikeuksien tehokas käyttäminen (ks. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen
tuomiot asiassa Artico v. Italia, 13.5.1980, A-sarja, nro 37, 33 kohta ja asiassa T v. Italia, 12.10.1992, A-sarja, nro 245
C, 28 kohta).
28     Kuten julkisasiamies toteaa ratkaisuehdotuksensa 105 kohdassa, Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on myös katsonut, tosin rikosasioiden
osalta, että se, että syytetty ei tiennyt muutoksenhakutuomioistuimen tuomion perusteluja sen määräajan kuluessa, joka oli
asetettu muutoksen hakemiselle kassaatiotuomioistuimessa, merkitsee Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 ja 3 kappaleen
määräysten rikkomista, koska asianomaisella ei ollut mahdollisuutta hakea muutosta hyödyllisellä ja tehokkaalla tavalla (ks.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio asiassa Hadjianastassiou v. Kreikka, 16.12.1992, A-sarja, nro 252, 29–37 kohta).
29     Toiseksi on todettava asetuksella N:o 44/2001 perustetusta tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevasta järjestelmästä,
kuten julkisasiamieskin teki ratkaisuehdotuksensa 112 kohdassa, että poisjääneen vastaajan oikeuksien kunnioittaminen taataan
kaksinkertaisella valvonnalla.
30     Tuomiovaltiossa alun perin käytävän menettelyn osalta asetuksen N:o 44/2001 26 artiklan 2 kohtaa yhdessä asetuksen N:o 1348/2000
19 artiklan 1 kohdan kanssa sovellettaessa ilmenee, että tuomioistuimen, jossa asia on pantu vireille, on keskeytettävä asian
käsittely, kunnes on selvitetty, että poisjääneellä vastaajalla on ollut mahdollisuus saada haaste tai muu vastaava asiakirja
niin hyvissä ajoin, että hän on voinut valmistautua vastaamaan asiassa, tai että kaikkiin tätä varten tarpeellisiin toimenpiteisiin
on ryhdytty.
31     Täytäntöönpanovaltiossa käytävästä tuomion tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevasta menettelystä on huomattava, että jos
vastaaja hakee muutosta tuomiovaltiossa annetun tuomion täytäntöönpanokelpoiseksi julistamista koskevaan päätökseen, tästä
muutoksenhausta lausuva tuomioistuin voi joutua tutkimaan asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa tarkoitetun kaltaisen
perusteen, joka koskee tunnustamisen tai täytäntöönpanon epäämistä.
32     Näiden seikkojen valossa on selvitettävä, että kun yksipuolista tuomiota ei ole annettu tiedoksi henkilölle, jota vastaan
tämän tuomion täytäntöönpanoa haetaan, riittääkö pelkästään se, että kyseinen henkilö on täytäntöönpanomenettelyn vaiheessa
tietoinen kyseisen tuomion olemassaolosta, sen toteamiseen, että henkilö olisi voinut hakea kyseiseen tuomioon muutosta asetuksen
N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
33     Pääasiassa on riidatonta, että yksipuolista tuomiota ei annettu poisjääneelle vastaajalle tiedoksi, joten tämä ei tuntenut
kyseisen tuomion sisältöä.
34     Kuten Itävallan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan hallitukset sekä Euroopan yhteisöjen komissio ovat yhteisöjen tuomioistuimessa
esittämissään huomautuksissa perustellusti korostaneet, tuomioon voidaan hakea muutosta vain, jos muutoksen hakijalla on ollut
mahdollisuus tuntea tuomion sisältö, koska muutoksenhakuun ei riitä pelkkä tieto tuomion olemassaolosta.
35     Vastaajalla nimittäin on mahdollisuus tämän tuomion 27 ja 28 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitettuun oikeuksiensa
puolustamisen mahdollistavaan tehokkaaseen muutoksenhakuun ainoastaan, mikäli hän voi tutustua yksipuolisen tuomion perusteluihin
voidakseen sitten riitauttaa ne tehokkaasti.
36     Tästä seuraa, että ainoastaan sen avulla, että poisjäänyt vastaaja tuntee yksipuolisen tuomion sisällön, voidaan varmistaa
puolustautumisoikeuksien ja niiden tehokkaan käytön kunnioittamista koskevien vaatimusten mukaisesti, että tällä vastaajalla
on ollut asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettu mahdollisuus hakea kyseiseen tuomioon muutosta tuomiovaltion
tuomioistuimessa.
37     Tällainen päätelmä ei ole omiaan kyseenalaistamaan niiden muutosten tehokasta vaikutusta, jotka asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan
2 alakohdassa tehdään Brysselin yleissopimuksen 27 artiklan 2 kohdan vastaaviin määräyksiin.
38     Kuten nimittäin julkisasiamies toteaa ratkaisuehdotuksensa 58 ja 60 kohdassa, asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdan
tarkoituksena on erityisesti estää poisjäänyttä vastaajaa odottamasta täytäntöönpanovaltiossa käytävää tunnustamis- ja täytäntöönpanomenettelyä
vedotakseen puolustautumisoikeuksiensa loukkaamiseen, kun tällä vastaajalla on ollut mahdollisuus puolustaa oikeuksiaan hakemalla
kyseessä olevaan tuomioon muutosta tuomiovaltiossa.
39     Asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohta ei kuitenkaan merkitse sitä, että vastaajan olisi oikeuksiensa puolustamisessa
ryhdyttävä tavanomaisen huolellisuuden ylittäviin muihin toimiin, esimerkiksi niin, että hänen olisi itse otettava selvää
toisessa jäsenvaltiossa annetun tuomion sisällöstä.
40     Jotta siis voitaisiin katsoa, että poisjäänyt vastaaja olisi voinut hakea itseään vastaan annettuun yksipuoliseen tuomioon
muutosta asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa tarkoitetulla tavalla, hänen on pitänyt saada tietoonsa tämän tuomion
sisältö, mikä edellyttää sitä, että tuomio on annettu hänelle tiedoksi.
41     On kuitenkin täsmennettävä, kuten Itävallan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukset ovat todenneet yhteisöjen tuomioistuimessa
esittämissään huomautuksissa, että yksipuolisen tuomion asianmukainen tiedoksianto, eli kaikkien sovellettavien menettelymääräysten
noudattaminen, ei ole välttämätön edellytys sille, että vastaajalla voitaisiin katsoa olleen mahdollisuus hakea muutosta.
42     Kuten julkisasiamies toteaa ratkaisuehdotuksensa 65 kohdassa, asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohta johtaa tämän osalta
siihen, että haasteen ja yksipuolisen tuomion välille syntyy yhteys.
43     Haasteen tiedoksianto ja yksipuolisen tuomion tiedoksianto niin hyvissä ajoin ja siten, että vastaaja voi puolustautua, antavat
nimittäin vastaajalle samassa määrin mahdollisuuden huolehtia oikeuksiensa kunnioittamisesta tuomiovaltion tuomioistuimessa.
44     Asetuksen N:o 44/2001 rakenne ei siis edellytä, että yksipuolisen tuomion tiedoksiannolle asetettaisiin tiukempia edellytyksiä
kuin ne, joista kyseisen asetuksen 34 artiklan 2 alakohdassa säädetään haasteen tiedoksiannon osalta.
45     Haasteen tai vastaavan asiakirjan osalta asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa poistetaan Brysselin yleissopimuksen
27 artiklan 2 kohdassa määrätty, muodollista sääntöjenmukaisuutta koskeva välttämätön edellytys, kuten tämän tuomion 20 kohdassa
palautetaan mieleen.
46     Kyseisessä säännöksessä säädetty edellytys, jolla jätetään soveltamatta perustetta, jolla evätään tunnustaminen ja täytäntöönpano,
ei siis välttämättä ole tiedoksianto, joka on kaikilta osin asianmukainen, mutta edellytyksenä on vähintäänkin tuomion sisällön
tunteminen niin hyvissä ajoin, että voidaan puolustautua.
47     Kuten julkisasiamies toteaa ratkaisuehdotuksensa 69 kohdassa, menettelymääräysten, jotka tämän tiedoksiannon on täytettävä,
on siis oltava rinnastettavissa niihin vaatimuksiin, joista yhteisön lainsäätäjä on säätänyt asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan
2 alakohdassa haasteen osalta, joten pelkän menettelyvirheen, jolla ei loukata puolustautumisoikeuksia, perusteella ei voida
jättää soveltamatta poikkeusta, jonka perusteella ei sovelleta tunnustamisen tai täytäntöönpanon epäämisperustetta.
48     Jotta siis voitaisiin katsoa, että vastaaja ”olisi voinut” hakea itseään vastaan annettuun yksipuoliseen tuomioon muutosta
asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohdassa tarkoitetulla tavalla, hänen on pitänyt saada tietoonsa tämän tuomion sisältö
siten, että hän on voinut hyvissä ajoin puolustaa oikeuksiaan tehokkaasti tuomiovaltion tuomioistuimessa.
49     Esitettyihin kysymyksiin on vastattava kaiken edellä esitetyn perusteella, että asetuksen N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohtaa
on tulkittava siten, että vastaaja ”olisi voinut” hakea itseään vastaan annettuun yksipuoliseen tuomioon muutosta vain, mikäli
hän on tosiasiallisesti saanut tiedon tämän tuomion sisällöstä niin hyvissä ajoin tehdyn tiedoksiannon välityksellä, että
hän voi valmistautua vastaamaan asiassa tuomiovaltion tuomioistuimessa.

Oikeudenkäyntikulut
50     Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä
olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle,
ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (ensimmäinen jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000
annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 34 artiklan 2 alakohtaa on tulkittava siten, että vastaaja ”olisi voinut” hakea
itseään vastaan annettuun yksipuoliseen tuomioon muutosta vain, mikäli hän on tosiasiallisesti saanut tiedon tämän tuomion
sisällöstä niin hyvissä ajoin tehdyn tiedoksiannon välityksellä, että hän voi valmistautua vastaamaan asiassa tuomiovaltion
tuomioistuimessa.
Allekirjoitukset
*
Oikeudenkäyntikieli: saksa.