CELEX: 62002CJ0203
Direktiiv 96/9/EÜ
Andmebaaside õiguskaitse
Sui generis õigus
Andmebaasi sisu kogumine, kontrollimine või esitamine
Andmebaasi sisu (mitte)oluline osa
Väljavõtte tegemine ja taaskasutamine
Tavapärane kasutamine
Andmebaasi tegija seaduslike huvide põhjendamatu kahjustamine
Hobuste võiduajamiste andmebaas
Võiduajamiste nimekirjad
Kihlveod

Eelotsusetaotlus on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse
kohta (EÜT L 77, lk 20, ELT eriväljaanne 13/15, lk 459;edaspidi „direktiiv”) artikli 7 ja artikli 10 lõike 3 tõlgendamise
kohta.
Taotlus esitati The British Horseracing Board Ltd, Jockey Club ja Weatherbys Group Ltd (edaspidi „BHB jt”) ja William Hill
Organization Ltd (edaspidi „William Hill”) vahelise vaidluse raames. Vaidluse aluseks oli asjaolu, et William Hill kasutas
hobuste võiduajamiste kihlvedude korraldamiseks BHB andmebaasist pärinevaid andmeid.

Õiguslik raamistik
Direktiivi artikli 1 lõike 1 kohaselt on direktiivi eesmärk tagada ükskõik millises vormis andmebaaside õiguskaitse. Andmebaas
on defineeritud sama direktiivi artikli 1 lõikes 2 kui „süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste,
andmete või muu materjali kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil”.
Direktiivi artikliga 3 nähakse ette „sisu valiku või korralduse poolest autori intellektuaalseks loominguks olevate andmebaaside”
kaitsmine autoriõiguste alusel.
Direktiivi artikliga 7 sätestatakse
sui generis
õigus järgmiselt:
„Kaitse objekt
1.      Liikmesriigid sätestavad andmebaasi tegija õiguse keelata andmebaasi kogu sisust või kvantiteedilt või kvaliteedilt olulisest
osast väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, kui selle andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks
on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.
2.      Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
väljavõtte tegemine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa mis tahes viisil või mis tahes vormis ajutine või alaline ülekandmine teise
väljendusvormi;
b)
taaskasutamine
– andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa kättesaadavaks tegemine üldsusele kas koopiate levitamise, rentimise, sidusliini
kaudu edastamise või muul viisil ülekandmise teel. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või
tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses.
Avalikku laenutamist ei loeta väljavõtte tegemiseks ega taaskasutamiseks.
3.      Lõikes 1 sätestatud õiguse võib üle anda, loovutada või anda loa (litsentsi) selle kasutamiseks.
4.      Lõikes 1 sätestatud õigust kohaldatakse olenemata sellest, kas vastav andmebaas on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Veel kohaldatakse seda olenemata sellest, kas vastava andmebaasi sisu on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav
või mitte. Andmebaaside kaitsmine lõikes 1 ettenähtud õigusega ei piira nende sisu kohta kehtivaid õigusi.
5.       Andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduv ja süstemaatiline väljavõtete tegemine ja/või nende taaskasutamine,
mis võib viia andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevate tegudeni või kahjustada põhjendamatult andmebaasi tegija
seaduslikke huve, ei ole lubatud.”
Direktiivi artikli 8 lõige 1 sätestab:
„Üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi tegija ei või takistada andmebaasi õiguspärasel kasutajal teha
väljavõtteid ja taaskasutada igal eesmärgil sisuks olevaid kvantiteedilt ja/või kvaliteedilt mitteolulisi osi. Kui õiguspärane
kasutaja on õigustatud tegema väljavõtteid ainult andmebaasi teatud osast ja/või taaskasutama ainult teatud osa, kehtib käesolevas
lõikes sätestatud vaid andmebaasi selle osa suhtes.”
Vastavalt direktiivi artiklile 9: „Liikmesriigid võivad sätestada, et üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi
õiguspärased kasutajad võivad ilma andmebaasi tegija nõusolekuta teha väljavõtteid andmebaasi sisu olulisest osast või neid
taaskasutada juhul, kui:
a)      mitte-elektroonilise andmebaasi sisust tehakse väljavõte isiklikeks vajadusteks;
b)      koos allika kohustusliku äranäitamisega tehakse andmebaasist väljavõte illustreeriva materjalina õppe- või teadusliku uurimistöö
eesmärkidel, nende eesmärkidega motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;
c)      väljavõtte tegemine või taaskasutamine toimub avaliku julgeoleku, haldustegevuse või õigusemõistmise huvides.”
Direktiivi artikkel 10 sätestab:
„1.       Artiklis 7 ettenähtud õigus kehtib alates andmebaasi tegemise lõpetamise kuupäevast. See lõpeb viieteistkümne aasta möödudes
lõpetamise kuupäevale järgneva aasta esimesest jaanuarist.
[…]
3.       Kui andmebaasi sisu oluliselt muutub kvalitatiivselt või kvantitatiivselt, sealhulgas täieneb, lüheneb või teiseneb, mille
tagajärjel andmebaasi tehtud investeering oluliselt suureneb kvalitatiivselt või kvantitatiivselt, võib niisuguse investeeringu
tulemuseks olevale andmebaasile anda oma kaitsetähtaja.”
Ühendkuningriik võttis direktiivi üle 1997. aasta Copyright and Rights in Databases Regulations’iga (autoriõiguse ja andmebaasi
õiguste määrused), mis jõustusid 1. jaanuaril 1998. Nende määruste sisu on identne direktiivi sätetega.

Menetlus põhikohtuasjas ja eelotsuse küsimused
BHB jt tegelevad hobuste võiduajamiste kui tööstusharu juhtimisega Ühendkuningriigis ning täidavad ja haldavad erinevate ülesannetega
tegelemise kaudu BHB andmebaasi, mis sisaldab suurt hulka hobuste omanikelt, treeneritelt, hobuste võiduajamiste korraldajatelt
ja teistelt võiduajamistega seotud isikutelt pärit teavet. Selles andmebaasis hoitakse teavet muu hulgas umbes miljoni hobuse
sugupuu kohta, samuti „võiduajamiste-eelset teavet” Ühendkuningriigis peetavate võiduajamiste kohta. Viimati nimetatud teave
hõlmab eelkõige asjakohase võiduajamise nime, kohta ja kuupäeva, läbitavat distantsi, võiduajamisel osalemise kriteeriume,
registreerimistähtaega, osavõtutasu ning hipodroomi võiduajamiste auhinnarahaks eraldatavat rahasummat.
Weatherbys Group Ltd, äriühing, kes koostab ja haldab BHB andmebaasi, täidab seoses võiduajamiste-eelse teabega kolme põhilist
ülesannet.
Esiteks teeb sissekandeid omanike, treenerite, džokide ja hobuste kohta ning hobuste osavõtu kohta erinevatel võiduajamistel.
Teiseks määrab äriühing erinevatele võiduajamistele registreeritud hobustele lisaraskuse ning määratleb nende edumaa.
Kolmandaks koostab äriühing võiduajamistel osalevate hobuste nimekirja. Seda ülesannet täidab helistamiskeskus, kus töötab
umbes 30 inimest. Nimetatud töötajad registreerivad hobuseid võiduajamistele telefoni teel. Seejärel kontrollitakse registreerija
isikusamasust ja staatust, samuti seda, kas hobust iseloomustavad faktid vastavad võiduajamisel osalemise kriteeriumidele.
Pärast kontrollimist avaldatakse registreerimisel saadud andmed esialgse infona. Võiduajamistel osalemiseks peab treener hobuse
osalemist kinnitama telefoni teel ning saatma hiljemalt võiduajamise päevale eelnevaks päevaks korraldajale deklaratsiooni.
Seejärel kontrollivad operaatorid registreeritud deklaratsioonide alusel, kas hobust võib võiduajamistele lubada. Seejärel
annab keskarvuti igale hobusele sadulavaiba numbri ning määrab kindlaks tema stardiboksi. Osavõtjate lõplik nimekiri avaldatakse
võiduajamiste päevale eelneval päeval.
BHB andmebaas sisaldab olulist infot mitte üksnes hobuste võiduajamistega otseselt seotud isikutele, vaid ka tele- ja raadiojaamadele,
samuti kihlvedude vahendajatele ja nende klientidele. BHB andmebaasi hooldamise kulud on ligikaudu 4 miljonit Inglise naela
aastas. Andmebaasis oleva teabe kasutamise eest kolmandatelt isikutelt võetud tasu katab sellest summast umbes veerandi.
Andmebaas on kättesaadav BHB ja Weatherbys Group Ltd ühisel veebilehel. Ühte osa selle sisust avaldatakse iganädalases BHB
ametlikus väljaandes. Selle andmebaasi sisu on kas täielikult või osaliselt kättesaadav ka äriühingule Racing Pages Ltd, mida
kontrollivad ühiselt nii Weatherbys Group Ltd kui ka Press Association ning mis edastab võiduajamiste päevale eelneval päeval
selle teabe Declarations Feed’i kujul erinevatele tellijatele, sh kihlvedude vahendajatele. Racing Pages Ltd on lubanud äriühingul
Satellite Informations Services Ltd (edaspidi „SIS”) edastada nimetatud teavet oma tellijatele nn töötlemata info kujul (
raw data feed
, edaspidi „RDF”). RDF sisaldab suurt hulka infot, eelkõige võiduajamistel osalevate hobuste nimesid, džokide nimesid, sadulavaibanumbreid
ning igale hobusele lisatud raskust. Võiduajamisel osalevate hobuste nimed tehakse üldsusele teatavaks ajakirjanduse ning
Ceefaxi ja Teletexti vahendusel võiduajamisele eelneva päeva pärastlõunal.
William Hill, kes on nii Declarations Feed’i kui ka RDF-i tellija, on üks peamisi „hipodroomiväliste” kihlvedude korraldajaid
Ühendkuningriigis ning suhtleb briti ja rahvusvaheliste klientidega. Ta on kahel veebilehel loonud siduskihlveoteenuse. Huvitatud
isikud saavad neilt veebilehtedelt teavet erinevate võiduajamiste, vastavate hipodroomide, osalevate hobuste ning William
Hill’i tehtud panuste kohta.
Neil veebilehtedel esitatud teave on pärit nii võiduajamiste päevale eelneval päeval avaldatud ajalehtedest kui ka SIS-i poolt
võiduajamiste päeva hommikul edastatud RDF-st.
Menetluse peatamise otsuse kohaselt kujutab William Hill’i veebilehtedel esinev teave endast vaid väga väikest osa BHB andmebaasis
olevatest andmetest, arvestades, et need andmed puudutavad üksnes andmebaasi järgmisi elemente: kõigi vastaval võiduajamisel
osalevate hobuste nimed, võiduajamise kuupäev, kellaaeg ja/või võiduajamise nimetus, samuti hipodroomi nimetus. Ka menetluse
peatamise otsuse kohaselt ei ole hobuste võiduajamised ja osalevate hobuste nimekirjad nendel William Hill’i veebilehtedel
ja BHB andmebaasis esitatud samal viisil.
Märtsis 2000 esitasid BHB jt High Court of Justice (Inglismaa ja Wales) Chancery Division’ile (Ühendkuningriik) hagi William
Hill’i vastu, mille aluseks oli nende
sui generis
õiguse väidetav rikkumine. BHB jt väidavad, et esiteks on William Hill’i ajalehtedest ja RDF-st pärineva võiduajamiste kohta
käiva teabe igapäevase kasutamise puhul tegemist BHB andmebaasi sisu olulisest osast väljavõtte tegemise või selle taaskasutamisega,
mis on vastuolus direktiivi artikli 7 lõikega 1. Teiseks väidavad BHB jt, et isegi kui nentida, et William Hill’i tehtud üksikud
väljavõtted ei ole tehtud andmebaasi olulisest osast, peaks selliste väljavõtete tegemine olema direktiivi artikli 7 lõike 5
alusel keelatud.
Oma 9. veebruari 2001. aasta otsusega pidas High Court of Justice (Inglismaa ja Wales) Chancery Division BHB jt hagi põhjendatuks.
William Hill esitas siseriiklikule kohtule apellatsioonkaebuse.
Seoses direktiivi tõlgendamise probleemidega otsustas Court of Appeal (Inglismaa ja Wales) (Civil Division) menetluse peatada
ning esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuseküsimused:
„1.      Kas üks direktiivi artiklis 7 sätestatud väljenditest
–        „andmebaasi sisu oluline osa” või
–        „andmebaasi sisu mitteolulised osad”
hõlmab teoseid, andmeid või muud materjali, mis pärinevad andmebaasist, kuid mis ei ole samal viisil süstemaatiliselt või
metoodiliselt korrastatud ning mis pole samal moel individuaalselt kättesaadavad kui andmebaasis olevad andmed?
2.      Mida tähendab „kogumine” direktiivi artikli 7 lõikes 1? Täpsemalt, kas [käesoleva kohtuotsuse punktis 14 nimetatud] andmete
kogumist võib pidada selliseks „kogumiseks”?
3.      Kas direktiivi artikli 7 lõikes 1 sätestatud „kontrollimine” tähendab üksnes seda, et aeg-ajalt kontrollitakse, kas andmebaasis
sisalduv teave on endiselt õige?
4.      Mida on mõeldud artikli 7 lõikes 1 järgmiste väljenditega:
–        „andmebaasi sisu kvaliteedilt oluline osa” ja
–        „andmebaasi sisu kvantiteedilt oluline osa”?
5.      Mida on mõeldud direktiivi artikli 7 lõikes 5 väljendiga „andmebaasi mitteolulised osad”?
6.      Konkreetsemalt, kas (igal üksikjuhul):
–        sõna „oluline” tähendab midagi muud kui „tähtsusetu”, ning kui vastus on jaatav, siis mida?
–        sõnad „mitteoluline osa” tähendavad lihtsalt seda, et osa ei ole „oluline”?
7.      Kas direktiivi artiklis 7 kasutatud „väljavõtte tegemine” piirdub andmebaasi sisu edastamisega otse andmebaasist teisele andmekandjale
või hõlmab see ka kaudselt andmebaasist pärinevate teoste, andmete või muu materjali edastamist ilma, et edastajal oleks andmebaasile
otsest juurdepääsu?
8.      Kas direktiivi artiklis 7 kasutatud „taaskasutamine” tähendab üksnes andmebaasi sisu üldsusele kättesaadavaks tegemist otse
andmebaasist või hõlmab see ka kaudselt andmebaasist pärinevate teoste, andmete või muu materjali kättesaadavaks tegemist
üldsusele, ilma et edastajal oleks andmebaasile otsest juurdepääsu?
9.      Kas direktiivi artiklis 7 kasutatud „taaskasutamise” tähendus piirdub andmebaasi esmakordse üldsusele kättesaadavaks tegemisega?
10.      Mida on mõeldud direktiivi artikli 7 lõikes 5 järgmisega: „[mis võib viia] andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevate
tegudeni või kahjustada põhjendamatult andmebaasi tegija seaduslikke huve”? Konkreetsemalt, kas need [käesoleva kohtuotsuse
punktides 17–19 kirjeldatud] teod võivad eeltoodud punktis [käesoleva kohtuotsuse punktis 15] nimetatud elementide ja andmete
kontekstis kujutada endast seda tüüpi tegusid?
11.      Kas direktiivi artikli 10 lõige 3 tähendab, et kui andmebaasi sisu „muutub oluliselt” sellisel määral, mis annab uuele tekkinud
andmebaasile eraldiseisva kaitse, tuleb selle tulemuseks olevat andmebaasi käsitleda uue ja eraldiseisva andmebaasina ka artikli 7
lõike 5 tähenduses?”

Eelotsuse küsimused

Esialgsed tähelepanekud
Direktiivi artikli 7 lõige 1 näeb ette spetsiifilise kaitse, mis on määratletav andmebaasi tegija
sui generis
õigusena direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses, nimelt juhul ,„kui selle andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või
esitamiseks on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering”.
Teise ja kolmanda küsimusega, mida tuleb vaadelda koos, soovib eelotsuseküsimuse esitanud kohus vastavalt andmebaasi sisu
kogumise ja kontrollimisega seotud investeeringu mõiste tõlgendust direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses.
Direktiivi artikli 7 lõige 1 lubab
sui generis
õigusega kaitstud andmebaasi tegijal keelata kas andmebaasi kogu sisust või andmebaasi sisu olulisest osast väljavõtete tegemise
ja/või sisu või sisu olulise osa taaskasutamise. Artikli 7 lõige 5 keelab muu hulgas ka andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest
osadest korduva ja süstemaatilise väljavõtete tegemise ja/või taaskasutamise, mis on vastuolus selle andmebaasi tavapärase
kasutamisega või kahjustavad põhjendamatult selle andmebaasi tegija seaduslikke huve.
Seitsmes, kaheksas ja üheksas küsimus, mida tuleb vaadelda koos, puudutavad väljavõtete tegemise ja taaskasutamise mõistet.
Andmebaasi sisu olulise osa ja mitteolulise osa mõisted on kesksel kohal esimeses, neljandas, viiendas ja kuuendas küsimuses,
mida tuleb samuti koos vaadelda.
Kümnes küsimus puudutab direktiivi artikli 7 lõikes 5 sätestatud keelu ulatust. Üheteistkümnendas küsimuses küsitakse, kas
andmebaasi koostaja tehtud oluline muudatus andmebaasi sisus võimaldab väita, et tegemist on uue andmebaasiga, et otsustada,
kas tegemist on andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduva ja süstemaatilise väljavõtete tegemise ja/või
nende taaskasutamisega direktiivi artikli 7 lõike 5 tähenduses.

Teine ja kolmas küsimus, mis puudutavad andmebaasi sisu kogumiseks ja kontrollimiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi
artikli 7 lõike 1 tähenduses
Eelotsuse küsimuse esitanud kohtu teine ja kolmas küsimus puudutavad andmebaasi sisu kogumise ja kontrollimisega seotud investeeringu
mõistet direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses.
Sellega seoses tuleb meenutada, et direktiivi artikli 7 lõige 1 tagab
sui generis
õigusega antava kaitse sellistele andmebaasidele, mis vastavad ühele täpselt määratletud kriteeriumile, nimelt et nende sisu
kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.
Direktiivi 9., 10. ja 12. põhjenduse kohaselt on direktiivi eesmärk, nagu seda rõhutab William Hill, julgustada ja kaitsta
investeeringuid andmete „säilitamise” ja „töötlemise” süsteemidesse, mis aitavad kaasa infoturu arengule olukorras, mida iseloomustab
kogu maailmas kõikides tegevusvaldkondades igal aastal loodavate ja töödeldavate andmete hulga kiire kasv. Järelikult peab
andmebaasi sisu kogumise, kontrollimise või esitamisega seotud investeeringuid mõistma üldiselt nii, et see tähendab andmebaasi
koostamiseks tehtud investeeringut.
Eeltoodut arvestades, nagu rõhutasid William Hill ning Belgia, Saksa ja Portugali valitsused, peab andmebaasi sisu kogumisega
seotud investeeringu mõiste laienema ka vahenditele, mis on kulutatud olemasoleva materjali välja otsimisele ja nimetatud
andmebaasi koondamisele, mitte vahenditele, mida on kasutatud selle materjali loomiseks. Direktiiviga ette nähtud
sui generis
õigusega antud kaitse eesmärk on tegelikult toetada informatsiooni säilitamise ja töötlemise olemasolevaid süsteeme, mitte
sellise materjali loomist, mida võidakse hiljem mõnda andmebaasi paigutada.
Seda tõlgendust toetab direktiivi 39. põhjendus, mille kohaselt on
sui generis
õiguse eesmärk kaitsta andmebaasi tegija „sisu omandamisel ja kogumisel” tehtud finants- ja ametialaste investeeringute tulemusi.
Nagu väidab kohtujurist oma ettepaneku punktides 41–46, toetavad kõik 39. põhjenduse keelelised versioonid vaatamata mõningasele
terminoloogilisele erinevusele sellist tõlgendust, mis välistab kogumise mõistest andmebaasi sisuks oleva materjali loomise.
Direktiivi 19. põhjendus, mille kohaselt muusikaliste esituste erinevate salvestiste kogu CD-plaadil ei kujuta endast
sui generis
õiguse alla kuulumiseks piisavalt olulist investeeringut, on lisaargument sellise tõlgenduse toetuseks. Sellest põhjendusest
tuleneb tegelikult ka, et nende teoste või andmebaasis, käesoleval juhul CD-plaadil oleva materjali loomiseks kasutatud vahendeid
ei saa pidada samaväärseks selle andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringuga ning järelikult ei saa neid arvesse võtta
kõnealuse andmebaasi koostamiseks tehtud investeeringu olulisuse hindamisel.
Andmebaasi sisu kontrollimiseks tehtud investeeringu mõistet tuleb mõista nii, et see tähendab vahendeid, mida on kasutatud
selles andmebaasis sisalduva informatsiooni usaldusväärsuse tagamiseks, välja otsitud materjali täpsuse kontrollimiseks nii
selle andmebaasi koostamisel kui ka andmebaasi kasutamise ajal. Hiljem andmebaasi sisestatavate andmete või muu materjali
loomise ajal kontrollimistoiminguteks kasutatud vahendeid tuleb seevastu käsitleda vahenditena, mida on kasutatud nende andmete
või materjali loomiseks ning mida ei saa seega direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses olulise investeeringu olemasolu hindamisel
arvesse võtta.
Selline olukord ei välista asjaolu, et andmebaasi koostamine on seotud peamise tegevusega, mille raames on inimene, kes koostab
andmebaasi ühtlasi ka selles baasis sisalduva materjali looja, iseenesest seda, et see isik võiks nõuda kaitset
sui generis
õiguse alusel, tingimusel, et ta tõendab, et nimetatud materjali kogumine, selle kontrollimine või esitamine käesoleva kohtuotsuse
punktides 31–34 täpsustatud tähenduses nõudis kvantitatiivselt või kvalitatiivselt olulist investeeringut, mis ei olnud seotud
selle materjali loomiseks kasutatud vahenditega.
Sellistes tingimustes, kuigi andmete otsimine ja nende täpsuse kontrollimine andmebaasi koostamise hetkel ei nõua põhimõtteliselt
andmebaasi tegijalt spetsiaalsete vahendite kasutamist, kuna tegemist on andmetega, mis on tema loodud ning tema käsutuses,
saab siiski väita, et andmete koondamine, nende süstemaatiline ja metoodiline paigutamine andmebaasi, individuaalse kättesaadavuse
korraldus ning nende täpsuse kontrollimine selle andmebaasi kogu kasutusesoleku aja vältel võivad tekitada vajaduse direktiivi
artikli 7 lõike 1 tähenduses kvantitatiivselt ja/või kvalitatiivselt olulise investeeringu järele.
Siseriiklik kohus küsib põhikohtuasjas, kas käesoleva kohtuotsuse punktis kirjeldatud investeeringuid võib pidada BHB andmebaasi
sisu kogumiseks tehtud investeeringuks. Põhikohtuasja hagejad rõhutavad eeltoodud investeeringute olulist iseloomu.
Võiduajamiste korraldamiseks neil osalevate hobuste valimiseks tehtud investeeringud seonduvad BHB andmebaasis esitatud võiduajamiste
nimekirjade sisuks olevate andmete loomisega. Sel juhul ei ole tegemist andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringuga.
Seetõttu ei saa neid arvesse võtta selle andmebaasi koostamiseks tehtud investeeringu olulisuse kindlaksmääramisel.
Loomulikult nõuab hobuse kandmine võiduajamise nimekirja teatud hulka eelnevaid kontrollimisi registreerija isiku, hobust
iseloomustavate näitajate, hobuse kvalifikatsiooni, omaniku ja džoki osas.
Selline eelkontroll toimub kõnealuse võiduajamise nimekirja koostamise käigus. Seega on tegemist andmete loomiseks, mitte
andmebaasi sisu kontrollimiseks tehtud investeeringuga.
Järelikult ei kujuta võiduajamisel osalevate hobuste nimekirja koostamiseks ja sellega seotud kontrollimistoiminguteks kasutatud
vahendid endast investeeringut, mis on tehtud sellise andmebaasi sisu kogumiseks ja kontrollimiseks, mis sisaldab ka seda
nimekirja.
Eeltoodut arvestades tuleb teisele ja kolmandale küsimusele vastata järgmiselt:
–        Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses tuleb mõista nii, et see tähendab
vahendeid, mida on kasutatud olemasoleva materjali välja otsimiseks ja selle koondamiseks nimetatud andmebaasi. See mõiste
ei kata sellise materjali loomiseks kasutatud vahendeid, millest andmebaas koosneb.
–        Andmebaasi sisu kontrollimiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi artikli 7 lõige 1 tähenduses tuleb mõista nii, et
see tähendab vahendeid, mida on kasutatud selles andmebaasis sisalduva informatsiooni usaldusväärsuse tagamiseks, väljaotsitud
materjali täpsuse kontrollimiseks nii selle andmebaasi loomisel kui ka andmebaasi kasutamise ajal. Hiljem andmebaasi koondatava
materjali loomise ajal kontrollimistoiminguteks kasutatud vahendid seevastu selle mõiste alla ei kuulu.
–        Võiduajamisel osalevate hobuste nimekirja koostamiseks ja sellega seotud kontrollimistoiminguteks kasutatud vahendid ei kujuta
endast investeeringut, mis on tehtud selle andmebaasi sisu kogumiseks ja kontrollimiseks, mis sisaldab ka seda nimekirja.

Seitsmes, kaheksas ja üheksas küsimus, mis puudutavad väljavõtete tegemist ja taaskasutamist direktiivi artikli 7 tähenduses
Eelotsusetaotluse teinud kohus küsib oma seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda küsimusega põhimõtteliselt seda, kas sellise
andmebaasi nagu William Hill’i koostatu kasutamise korral on tegemist väljavõtete tegemisega ja/või taaskasutamisega direktiivi
artikli 7 tähenduses. Siseriiklik kohus küsib muu hulgas, kas
sui generis
õigusega antud kaitse hõlmab ka selliseid juhtumeid, kus kasutatakse andmeid, mis on pärit kaitstud andmebaasist, kuid kasutaja
on saanud need muudest allikatest kui sellest andmebaasist.
Direktiivi 41. põhjenduse kohaselt direktiivi artikli 7 lõikega 1 ette nähtud
sui generis
õigus annab andmebaasi tegijale võimaluse keelata andmebaasi kogu sisust või selle olulisest osast loata väljavõtte tegemise
ja/või nimetatu loata taaskasutamise. Lisaks keelab direktiivi artikli 7 lõige 5 teatud tingimustel loata väljavõtete tegemise
andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest ja/või nende taaskasutamise.
Väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise mõisteid tuleb tõlgendada
sui generis
õigusega taotletud eesmärgi valguses. Selle õiguse eesmärgiks on kaitsta andmebaasi tegijat „kasutaja niisuguste toimingute
eest, mis ületavad tema seaduslikke õigusi ning kahjustavad seeläbi investeeringut”, nagu on märgitud direktiivi 42. põhjenduses.
Sama direktiivi 48. põhjendusest tuleneb, et
sui generis
õigus lähtub majanduslikust kaalutlusest, milleks on andmebaasi tegija kaitse ning nimetatud andmebaasi koostamiseks ja kasutamiseks
tehtud investeeringu tagasisaamine.
Sellises olukorras ei ole
sui generis
õigusega antava kaitse ulatuse hindamisel oluline, et väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise eesmärgiks on uue andmebaasi
koostamine, olenemata sellest, kas see uus andmebaas on esialgse andmebaasi konkurent või mitte, samuti sellest, kas uue andmebaasi
maht on esialgse andmebaasi mahuga samaväärne või sellest erinev, või kas see tegu on osa muust tegevusest kui andmebaasi
loomine. Direktiivi 42. kinnitab, et „õigus keelata kogu sisust või selle olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või nimetatu
taaskasutamist ei ole seotud ainult parasiitliku konkureeriva toote valmistamisega, vaid ka ükskõik millise niisuguse kasutajaga,
kes põhjustab oma toimingutega investeeringule kvalitatiivselt või kvantitatiivselt olulist kahju”.
Samuti tuleb märkida, et kuigi komisjoni 15. aprillil 1992 esitatud ettepanek nõukogule direktiivi vastuvõtmiseks andmebaaside
õiguskaitse kohta (EÜT 1992, C 156, lk 4) piiritles vastavalt oma artikli 2 lõikele 5
sui generis
õiguse kohaldamisala loata väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamisega „ärilistel eesmärkidel”, näitab igasuguste viidete
puudumine sellisele eesmärgile direktiivi artiklis 7, et teo seaduslikkuse üle otsustamisel selle artikli alusel ei ole oluline,
kas teo eesmärk oli äriline või mitte.
Direktiivi artikli 7 lõike 2 punktis a on väljavõtte tegemine defineeritud kui „andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa
mis tahes viisil või mis tahes vormis ajutine või alaline ülekandmine teise väljendusvormi”, samas kui sama artikli lõike 2
punktis b on taaskasutamine defineeritud kui „andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa kättesaadavaks tegemine üldsusele
kas koopiate levitamise, rentimise, sidusliini kaudu edastamise või muul viisil ülekandmise teel”.
Väljavõtte tegemise ja taaskasutamise mõistete definitsioonides sisalduv viide „olulisele osale” tekitab segadust, arvestades
et direktiivi artikli 7 lõikest 5 tuleneb, et väljavõtte tegemine või taaskasutamine võib olla seotud ka andmebaasi sisuks
oleva mitteolulise osaga. Nagu osutab kohtujurist oma ettepaneku punktis 90, ei puuduta direktiivi artikli 7 lõikes 2 sisalduv
viide andmebaasist võetud või taaskasutatud osa olulisele iseloomule nende mõistete määratlust, kuid seda tuleb mõista direktiivi
artikli 7 lõikes 1 ette nähtud
sui generis
õiguse kohaldamise ühe tingimusena.
Selliste väljendite nagu „mis tahes viisil või mis tahes vormis” ja „üldsusele kättesaadavaks tegemine” kasutamine näitab,
et ühenduse seadusandja on soovinud määratleda väljavõtte tegemise ja taaskasutamise mõisted laialt. Direktiivi eesmärki arvestades
tuleb neid mõisteid tõlgendada nii, et need hõlmavad igasuguseid tegusid, millega vastavalt kas omastatakse ilma andmebaasi
tegija nõusolekuta tema poolt tehtud investeeringu tulemused või tehakse need üldsusele kättesaadavaks, võttes temalt sel
moel sissetuleku, mis oleks võimaldanud tal investeerimiskulud tagasi saada.
Sellises olukorras ning vastupidiselt William Hill’i ning Belgia ja Portugali valitsuste poolt esitatud argumendile, ei saa
väljavõtte tegemise ja taaskasutamise mõisteid ammendavalt defineerida kui otse andmebaasist väljavõtte tegemise või taaskasutamise
juhtumeid, jättes andmebaasi tegija kaitseta andmebaasist tehtud koopia lubamatu kopeerimise eest. Seda tõlgendust toetab
direktiivi artikli 7 lõike 2 punkt b, mille kohaselt pärast andmebaasi koopia esmamüük ühenduses õiguste valdaja poolt või
tema nõusolekul, lõpeb õigus kontrollida selle koopia „edasimüüki” ühenduses, kuid mitte õigus kontrollida koopia sisust väljavõtete
tegemist või taaskasutamist.
Kuna lubamatu väljavõtete tegemine ja/või taaskasutamine, mida on teinud kolmas isik muust allikast peale kõnealuse andmebaasi,
kahjustavad andmebaasi looja investeeringut samavõrd kui otse sellest andmebaasist toimunud väljavõtete tegemine või sisu
taaskasutamine, tuleb nentida, et väljavõtte tegemise ja taaskasutamise mõisted ei eelda otsest juurdepääsu kõnealusele andmebaasile.
Sellegipoolest tuleb rõhutada, et
sui generis
õigusega antud kaitse puudutab üksnes väljavõtte tegemist ja taaskasutamist sellisena, nagu need on määratletud direktiivi
artikli 7 lõikes 2. Selline kaitse ei hõlma andmebaasiga tutvumist.
Loomulikult võib andmebaasi tegija kas reserveerida endale oma andmebaasi kasutamise ainuõiguse või piiritleda nende isikute
ringi, kellel on sellele juurdepääs. Kui isik siiski teeb oma andmebaasi sisu või selle olulise osa üldsusele kättesaadavaks,
ei võimalda
sui generis
õigus tal takistada kolmandatel isikutel andmebaasiga tutvumast.
Sama kehtib juhul, kui andmebaasi tegija lubab kolmandal isikul oma andmebaasi sisu taaskasutada, st levitada seda üldsusele.
Direktiivi artikli 7 lõike 2 punktis b toodud taaskasutamise määratlusest koostoimes direktiivi 41. põhjendusega tuleneb,
et selle isiku poolt antud luba tema andmebaasi või selle olulise osa taaskasutamiseks tähendab seda, et isik nõustub, et
kolmas isik, kellele ta selleks loa andis, teeb tema andmebaasi või selle olulise osa üldsusele kättesaadavaks. Taaskasutamiseks
luba andes loob andmebaasi tegija sellega huvitatud isikutele alternatiivse juurdepääsuvõimaluse oma andmebaasi sisule ning
võimaluse sellega tutvuda.
Asjaolu, et kolmandad isikud võivad andmebaasiga tutvuda selle isiku vahendusel, kellel on andmebaasi tegija antud taaskasutamise
luba, ei takista viimatinimetatul oma investeeringu väärtust tagasi saada. Andmebaasi tegija võib määrata andmebaasi kogu
sisu või selle osa taaskasutamise tasu, milles kajastub muu hulgas ka see, et andmebaasi sisuga tutvutakse edasi ning mis
peaks tal võimaldama oma investeeringute väärtust piisaval määral tagasi saada.
Seevastu võib andmebaasi tegija takistada direktiivi artikli 7 lõikega 1 ette nähtud
sui generis
õigusest tulenevalt andmebaasi seaduslikul kasutajal, st kasutajal, kes pääseb andmebaasi sisule ligi sellega tutvumise eesmärgil
otseselt või kaudselt tänu andmebaasi tegija nõusolekule, teha andmebaasi kogu sisust või selle olulisest osast omale väljavõtteid
ja/või nimetatut taaskasutada. Andmebaasi tegija nõusolek andmebaasiga tutvumiseks ei too kaasa
sui generis
õiguse lõppemist.
Seda analüüsi toetab väljavõtete tegemise osas direktiivi 44. põhjendus, mille kohaselt: „kui andmebaasi sisu kuvamine muudab
vajalikuks kogu niisuguse sisu või selle olulise osa alalise või ajutise edastuse teisele andmekandjale, siis peab õiguste
valdaja niisuguseks toiminguks loa andma”. Mis puudutab taaskasutamist, siis direktiivi 43. põhjendusest tuleneb, et „sidusedastuse
korral ei ammendu õigus taaskasutamist keelata ei seoses andmebaasiga ega seoses andmebaasist või selle osast õiguste valdaja
loal edastuse adressaadi poolt tehtud ainelise koopiaga”.
Siiski tuleb rõhutada, et direktiivi artikli 7 lõikes 1 sisalduv keeld kehtib üksnes sellise andmebaasi kogu sisust või selle
olulisest osast väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise kohta, mille loomiseks on tehtud oluline investeering. Direktiivi
artikli 8 lõikest 1 tuleneb, et välja arvatud sama direktiivi artikli 7 lõikes 5 ettenähtud juhtudel, ei takista
sui generis
õigus õiguspärasel kasutajal andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest väljavõtteid teha ja neid taaskasutada.
Eeltoodust tuleneb, et andmebaasi kogu sisust või selle olulisest osast väljavõtte tegemiseks ehk ühe andmebaasi sisu edastamiseks
teisele andmekandjale ning taaskasutamiseks ehk andmebaasi sisu üldsusele kättesaadavaks tegemiseks, on nõutav andmebaasi
tegija luba, isegi kui see isik on teinud oma andmebaasi tervikuna või osaliselt üldsusele kättesaadavaks või on lubanud ühel
või mitmel kindlaksmääratud kolmandal isikul seda üldsusele levitada.
Eelmises punktis toodud põhimõtte osas näeb direktiiv ette ühe erandi. Direktiivi artiklis 9 määratletakse ammendavalt kolm
juhtu, mil liikmesriigid võivad sätestada, et üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärased kasutajad
võivad ilma andmebaasi looja nõusolekuta teha väljavõtteid andmebaasi sisu „olulisest osast” või neid taaskasutada. Need on:
mitte-elektroonilise andmebaasi sisust väljavõtte tegemine isiklikeks vajadusteks, väljavõtte tegemine illustreeriva materjalina
õppe- või teadusliku uurimistöö eesmärkidel või kui väljavõtte tegemine ja/või taaskasutamine toimub avaliku julgeoleku, haldustegevuse
või õigusemõistmise huvides.
Põhikohtumenetluses tehtud menetluse peatamise otsuses märgitakse, et hobuste võiduajamisi puudutavad andmed, mida William
Hill oma veebilehele üles paneb ning mis on pärit BHB andmebaasist, on saadud nii võiduajamiste päevale eelneval päeval ilmunud
ajalehtedest kui ka teistest SIS-i poolt edastatud RDF-idest.
Menetluse peatamise otsuse kohaselt edastas ajalehtedes avaldatud teabe pressile otse Weatherbys Group Ltd, st BHB andmebaasi
haldav äriühing. Mis puutub William Hill’i teise infoallikasse, siis tuleb meeles pidada, et Racing Pages Ltd, mida kontrollib
osaliselt Weatherbys Group Ltd, on andnud SIS-le loa edastada hobuste võiduajamisi puudutavat teavet RDF-i vormis oma tellijatele,
kelle hulka kuulub ka William Hill. BHB andmebaasis sisalduvad hobuste võiduajamisi puudutavad andmed olid seega BHB loal
tehtud üldsusele kättesaadavaks, et üldsus saaks nendega tutvuda.
Kuigi William Hill on üldsusele kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärane kasutaja vähemalt selles osas, mis sisaldab võiduajamiste
kohta käivat teavet, ilmneb menetluse peatamise otsusest, et ta on teinud väljavõtteid ja taaskasutamise toiminguid direktiivi
artikli 7 lõike 2 tähenduses. Esiteks teeb ta väljavõtteid andmetest, mis pärinevad BHB andmebaasist, edastades neid ühelt
andmekandjale teisele. Ta integreerib need andmed oma elektroonilisse süsteemi. Teiseks taaskasutab ta neid andmeid, tehes
need oma veebilehe vahendusel omakorda üldsusele kättesaadavaks, et võimaldada oma klientidel hobuste võiduajamiste suhtes
panuseid teha.
Menetluse peatamise otsusest tuleneb, et väljavõtted on tehtud ja taaskasutamine on toimunud ilma BHB jt loata. Kuna käesolev
kohtuasi ei kujuta endast ühtki direktiivi artiklis 9 sätestatud juhtu, võivad BHB jt neile kuuluva
sui generis
õiguse alusel keelata William Hill’i tehtud toimingud tingimusel, et need (väljavõtete tegemine ja taaskasutamine) puudutavad
BHB andmebaasi kogu sisu või selle olulist osa direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses. Kui sellised toimingud puudutavad
nimetatud andmebaasi mitteolulist osa, on need keelatud üksnes juhul, kui on täidetud direktiivi artikli 7 lõike 5 tingimused.
Eeltoodut arvestades tuleb seitsmendale, kaheksandale ja üheksandale küsimusele vastata järgmiselt:
–        Väljavõtte tegemise ja taaskasutamise mõisteid direktiivi artikli 7 tähenduses tuleb tõlgendada nii, et need hõlmavad andmebaasi
kogu sisu või selle olulise osa iga lubamatut omastamise ja üldsusele levitamise juhtumit. Need mõisted ei eelda otsest juurdepääsu
asjakohasele andmebaasile.
–        Asjaolu, et andmebaasi tegija on andmebaasi sisu üldsusele kättesaadavaks teinud või see on toimunud tema nõusolekul, ei mõjuta
andmebaasi tegija õigust keelata andmebaasi kogu sisust või selle olulisest osast väljavõtete tegemine ja/või nimetatu taaskasutamine.

Esimene, neljas, viies ja kuues küsimus, mis puudutavad andmebaasi sisu olulise osa ja mitteolulise osa mõistet direktiivi
artikli 7 tähenduses
Eelotsusetaotluse teinud kohus soovib oma neljanda, viienda ja kuuenda küsimusega saada selgust direktiivi artiklis 7 kasutatud
andmebaasi sisu olulise osa ja mitteolulise osa mõistete tähenduses. Esimeses küsimuses küsib kohus ka seda, kas andmebaasist
pärinev materjal on endiselt selle andmebaasi osa, sõltumata sellest, kas oluline või mitteoluline, kui väljavõtte tegija
ja/või taaskasutaja on muutnud materjali süstemaatilist või metoodilist esitusviisi või nende individuaalse juurdepääsu tingimusi.
Sellega seoses tuleb meeles pidada, et
sui generis
õigusega antud kaitse kehtib nende andmebaaside kohta, mille loomiseks on tehtud oluline investeering. Sellises olukorras
ei keela direktiivi artikli 7 lõige 1 mitte ainult
sui generis
õigusega kaitstud andmebaasi kogu sisust väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise, vaid sama kehtib ka andmebaasi sisu kvaliteedilt
või kvantiteedilt olulise osa kohta. Vastavalt direktiivi 42. põhjendusele on selle sätte mõte vältida olukorda, kus kasutaja
„põhjustab oma toimingutega investeeringule kvalitatiivselt või kvantitatiivselt olulist kahju”. Sellest põhjendusest järeldub,
et andmebaasi osa kvalitatiivse olulisuse kindlaksmääramine peab, nagu ka kvantitatiivse olulisuse hindamine, olema seotud
andmebaasi loomiseks tehtud investeeringuga ning sellest osast väljavõtte tegemise ja/või nimetatu taaskasutamisega sellele
investeeringule põhjustatud kahjuga.
Andmebaasi sisu kvantiteedilt olulise osa mõiste direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses on seotud andmebaasist võetud ja/või
taaskasutatud andmete mahuga ning seda tuleb hinnata andmebaasi sisu kogumahust lähtudes. Kui kasutaja teeb väljavõtte ja/või
taaskasutab sellise andmebaasi sisu kvantiteedilt olulist osa, mille loomiseks on kasutatud oluline hulk vahendeid, on andmebaasist
võetud ja/või taaskasutatud osale vastav investeering proportsionaalselt sama oluline.
Andmebaasi sisu kvaliteedilt olulise osa mõiste on seotud väljavõtte ja/või taaskasutamise objekti sisu kogumiseks, kontrollimiseks
või esitamiseks tehtud investeeringu tähtsusega, sõltumata sellest, kas selle objekti puhul on tegemist kaitstud andmebaasi
üldise sisu kvantiteedilt olulise osaga. Andmebaasi sisu kvantiteedilt tähtsusetu osa loomiseks võib tegelikult olla kogumise,
kontrollimise või esitamise mõttes investeeritud märkimisväärne kogus inimtööjõudu, tehnilisi või rahalisi ressursse.
Tuleb lisada, et nagu
sui generis
õiguse olemasolu direktiivi 46. põhjenduse kohaselt ei põhjusta uue õiguse teket sellesse andmebaasi kuuluvatele teostele,
andmetele või materjalidele endile, ei kujuta väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise objektiks oleva materjali sisuline
väärtus endast kriteeriumit, mille alusel otsustada kõnealuse osa olulisuse üle.
Tuleb sedastada, et osa, mis ei vasta olulise osa kriteeriumidele ei kvantiteedilt ega kvaliteedilt, on andmebaasi sisu mitteoluline
osa.
Sellega seoses ilmneb menetluse peatamise otsusest, et William Hill’i veebilehel esitatud materjal, mis pärineb BHB andmebaasist,
moodustab mahult väga väikese osa selle andmebaasi kogumahust, nagu ilmneb käesoleva kohtuotsuse punktist 19. Kvantitatiivselt
hinnates tuleb seega märkida, et see materjal ei kujuta endast nimetatud andmebaasi olulist osa.
Menetluse peatamise otsuse kohaselt puudutab William Hill’i poolt avaldatud teave üksnes BHB andmebaasi järgmisi elemente:
kõigi vastaval võiduajamisel osalevate hobuste nimed, võiduajamise kuupäev, kellaaeg ja/või võiduajamise nimetus, samuti hipodroomi
nimetus, nagu ka viidatud käesoleva kohtuotsuse punktis 19.
Et otsustada, kas need elemendid on BHB andmebaasi sisu kvaliteedilt oluline osa, tuleb kaaluda, kas andmebaasi tegija nende
andmete kogumiseks, kontrollimiseks ja esitamiseks investeeritud inimtööjõud, tehnilised ja rahalised ressursid kujutavad
endast olulist investeeringut.
BHB jt väidavad sellega seoses, et William Hill’i võetud ja taaskasutatud andmed on olulise tähtsusega, kuna osalejate nimekirjade
puudumisel ei saa hobuste võiduajamised toimuda. BHB jt lisavad, et nende andmete puhul on tehtud oluline investeering, mida
tõestab rohkem kui 30 töötajaga helistamiskeskuse olemasolu.
Siiski tuleb silmas pidada kõigepealt seda, et väljavõtte tegemise ja/või taaskasutamise objektiks olevate andmete sisuline
väärtus ei kujuta endast kriteeriumi, mille alusel otsustada kõnealuse osa kvalitatiivse olulisuse üle. Asjaolu, et andmed,
mida William Hill on andmebaasist võtnud ja taaskasutanud, on elulise tähtsusega BHB jt vastutusel olevate hobuste võiduajamiste
korraldamise jaoks, ei ole seega asjakohane, kui tuleb otsustada, kas William Hill’i toimingud (väljavõtete tegemine ja taaskasutamine)
puudutasid BHB andmebaasi sisu olulist osa.
Järgmiseks tuleb meeles pidada, et andmebaasis oleva materjali loomiseks kasutatud vahendeid ei saa arvesse võtta kõnealuse
andmebaasi koostamiseks tehtud investeeringu olulisuse hindamisel, nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktides 31–33.
Nende vahendite puhul, mida BHB jt on kasutanud selleks, et määrata hobuste võiduajamiste korraldamise jaoks kindlaks võiduajamise
kuupäev, aeg, koht ja/või hipodroomi nimi, samuti võiduajamisel osalevad hobused, on tegemist BHB andmebaasis sisalduva materjali
loomiseks tehtud investeeringuga. Seega, kui BHB jt, nagu tuleneb menetluse peatamise otsusest, ei ole William Hill’i andmebaasist
võetud ja taaskasutatud materjali loomiseks teinud investeeringut, mis on sõltumatu nende materjalide loomiseks vajalikust
investeeringust, tuleb järeldada, et need elemendid ei ole BHB andmebaasi kvaliteedilt oluline osa.
Seega ei ole vajadust esimesele küsimusele vastata. Asjakohaste andmete esitusviisi või individuaalseid juurdepääsutingimusi
muutnud väljavõtte teinud või taaskasutanud isik ei saa mingil juhul muuta selle andmebaasi sisu mitteolulist osa oluliseks
osaks.
Eeltoodud arvestades tuleb neljandale, viiendale ja kuuendale küsimusele vastata järgmiselt:
–        Andmebaasi sisu kvantiteedilt olulise osa mõiste direktiivi artikli 7 lõike 1 tähenduses on seotud andmebaasist võetud ja/või
taaskasutatud andmete mahuga ning seda tuleb hinnata andmebaasi sisu kogumahust lähtudes.
–        Andmebaasi sisu kvaliteedilt olulise osa mõiste on seotud väljavõtte ja/või taaskasutamise objekti sisu kogumiseks, kontrollimiseks
või esitamiseks tehtud investeeringu tähtsusega, sõltumata sellest, kas selle objekti puhul on tegemist kaitstud andmebaasi
üldise sisu kvantiteedilt olulise osaga.
–        Osa, mis ei vasta olulise osa kriteeriumidele ei kvantiteedilt ega kvaliteedilt, on andmebaasi sisu mitteoluline osa.

Kümnes küsimus, mis puudutab direktiivi artikli 7 lõikes 5 toodud keelu ulatust
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib oma kümnenda küsimusega, milliseid toiminguid hõlmab direktiivi artikli 7 lõikes 5
sätestatud keeld. Kohus soovib ka teada, kas keeldu saab kohaldada selliste toimingute suhtes, nagu seda on William Hill’i
tehtud toimingud.
Selles küsimuses tuleneb direktiivi artikli 8 lõikest 1 ja 42. põhjendusest, et põhimõtteliselt ei saa andmebaasi tegija takistada
selle andmebaasi õiguspärasel kasutajal teha andmebaasi sisuks olevast mitteolulisest osast väljavõtteid ja neid taaskasutada.
Direktiivi artikli 7 lõige 5, mis lubab andmebaasi tegija teatud tingimustel selliste tegudega mitte nõustuda, on selle põhimõtte
suhtes erand.
Nõukogu 10. juulil 1995 vastu võetud ühisseisukoha (EÜ) nr 20/95 (EÜT C 288, lk 14) põhjenduste punktis 14 on märgitud, et:
„tagada, et mitteoluliste osade kaitse puudumine ei viiks selleni, et nendest tehakse korduvaid ja süstemaatilisi väljavõtteid
ja/või taaskasutatakse korduvalt ja süstemaatiliselt, nähakse ühisseisukoha selle artikli lõikes 5 ette nn kaitsenorm”.
Järelikult on direktiivi artikli 7 lõike 5 eesmärk vältida artikli 7 lõikes 1 sätestatud keelust möödahiilimist. Selle sätte
eesmärk on takistada andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduvat väljavõtete tegemist ja/või nende taaskasutamist,
mille tagajärg oleks andmebaasi tegija investeeringule tekitatud tõsine kahju, nagu seda tekitaks ka direktiivi artikli 7
lõike 1 osundatud väljavõtete tegemine ja/või taaskasutamine.
Järelikult keelab see säte nendele andmebaasi kasutajatele sellise väljavõtete tegemise, mis oma korduva ja süstemaatilise
iseloomu tõttu võivad viia ilma andmebaasi koostaja loata andmebaasi kui sellise taasloomiseni või vähemalt selle andmebaasi
olulise osa taasloomiseni, sõltumata sellest, kas nende tegude eesmärk oli andmebaasi taasloomine või midagi muud.
Samuti keelab direktiivi artikli 7 lõige 5 kolmandatel isikutel minna mööda artikli 7 lõikes 1 sätestatud taaskasutamise keelust,
st keelab andmebaasi sisuks olevate mitteoluliste osade süstemaatilise ja korduva üldsusele kättesaadavaks tegemise.
Sellistes tingimustes on „andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevad toimingud või andmebaasi tegija seaduslike huvide
kahjustamine” seotud lubamatu käitumisega, mille eesmärk on korduva väljavõtete tegemisega taasluua
sui generis
õigusega kaitstud andmebaasi kogu sisu või selle oluline osa ja/või teha korduva taaskasutamisega üldsusele kättesaadavaks
sellise andmebaasi kogu sisu või selle oluline osa, ning mis tekitab andmebaasi tegija investeeringule tõsist kahju.
Põhikohtuasjas on selge, arvestades menetluse peatamise otsuses esitatud teavet, et William Hill’i tehtud väljavõtted ja taaskasutamine
puudutas BHB andmebaasi sisuks olevaid mitteolulisi osi, nagu ilmneb käesoleva kohtuotsuse punktides 74–80. Menetluse peatamise
otsuse kohaselt tehti andmebaasi sisust väljavõtteid ja taaskasutati neid siis, kui toimus mõni võiduajamine. Seega oli tegemist
korduvate ja süstemaatiliste tegudega.
Sellegipoolest ei olnud nimetatud tegude eesmärk minna mööda direktiivi artikli 7 lõikes 1 sätestatud keelust. Tegelikult
on välistatud, et William Hill võiks korduvate toimingutega BHB andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa taasluua või selle
üldsusele kättesaadavaks teha ning seeläbi BHB jt andmebaasi koostamiseks tehtud investeeringut tõsiselt kahjustada.
Tuleb rõhutada, et menetluse peatamise otsuse kohaselt puudutas see BHB andmebaasist pärinev materjal, mida William Hill igapäevaselt
oma veebilehtedel avaldab, üksnes sel päeval toimuvaid võiduajamisi ning piirdus käesoleva kohtuotsuse punktis 19 nimetatud
teabega.
Nagu käesoleva otsuse punktis 80 märgitud, tuleneb menetluse peatamise otsusest, et BHB jt andmebaasi nende elementide loomiseks,
mida William Hill’i toimingud puudutasid, ei ole tehtud investeeringut, mis on sõltumatu andmebaasis sisalduva materjali loomiseks
vajalikust investeeringust.
Seega tuleb märkida, et direktiivi artikli 7 lõikes 5 sätestatud keeld ei hõlma selliseid tegusid nagu William Hill’i toime
pani.
Eeltoodut arvestades tuleb kümnendale küsimusele vastata, et direktiivi artikli 7 lõikes 5 sätestatud keeld hõlmab lubamatut
väljavõtete tegemist ja/või taaskasutamist, mis oma korduva iseloomu tõttu võib viia selle andmebaasi kogu sisu või sisu olulise
osa taasloomiseni ja/või üldsusele kättesaadavaks tegemiseni ilma andmebaasi koostaja loata, ning mis tekitab seeläbi andmebaasi
tegija investeeringule tõsist kahju.
Sellises olukorras ei ole üheteistkümnendale küsimusele vaja vastata.

Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poote jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab
kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, v.a poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes otsustab Euroopa Kohus (suurkoda):
1.
Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ
andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 lõike 1 tähenduses tuleb mõista nii, et see tähendab vahendeid, mida on kasutatud
olemasoleva materjali välja otsimiseks ja selle koondamiseks nimetatud andmebaasi. See mõiste ei hõlma andmebaasi sisuks oleva
materjali loomiseks kasutatud vahendeid.
Andmebaasi sisu kontrollimiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi 96/9 artikli 7 lõike 1 tähenduses tuleb mõista nii,
et see tähendab vahendeid, mida on kasutatud andmebaasis sisalduva informatsiooni usaldusväärsuse tagamiseks, välja otsitud
materjali täpsuse kontrollimiseks nii selle andmebaasi koostamisel kui ka andmebaasi kasutamise ajal. Hiljem andmebaasi lisatava
materjali loomise ajal kontrollimistoiminguteks kasutatud vahendid seevastu selle mõiste alla ei kuulu.
Võiduajamisel osalevate hobuste nimekirja koostamiseks ja sellega seotud kontrollimistoiminguteks kasutatud vahendid ei kujuta
endast investeeringut, mis on tehtud sellise andmebaasi sisu kogumiseks ja kontrollimiseks, mis sisaldab ka seda nimekirja.
2.
Väljavõtte tegemise ja taaskasutamise mõisteid direktiivi 96/9 artikli 7 tähenduses tuleb tõlgendada nii, et need hõlmavad
andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa iga lubamatu omastamise ja üldsusele levitamise juhtumit. Need mõisted ei eelda
otsest juurdepääsu asjakohasele andmebaasile.
Asjaolu, et andmebaasi tegija on andmebaasi sisu üldsusele kättesaadavaks teinud või see on toimunud tema nõusolekul, ei mõjuta
andmebaasi tegija õigust keelata andmebaasi kogu sisust või selle olulisest osast väljavõtete tegemine ja/või nimetatu taaskasutamine.
3.
Andmebaasi sisu kvantiteedilt olulise osa mõiste direktiivi 96/9 artikli 7 lõike 1 tähenduses on seotud andmebaasist võetud
ja/või taaskasutatud andmete mahuga ning seda tuleb hinnata andmebaasi sisu kogumahust lähtudes.
Andmebaasi sisu kvaliteedilt olulise osa mõiste on seotud väljavõtte ja või taaskasutamise objekti sisu kogumiseks, kontrollimiseks
või esitamiseks tehtud investeeringu tähtsusega, sõltumata sellest, kas selle objekti puhul on tegemist kaitstud andmebaasi
üldise sisu kvantiteedilt olulise osaga.
Osa, mis ei vasta olulise osa kriteeriumidele ei kvantiteedilt ega kvaliteedilt, on andmebaasi sisu mitteoluline osa.
4.
Direktiivi 96/9 artikli 7 lõikes 5 sätestatud keeld hõlmab lubamatut väljavõtete tegemist ja/või taaskasutamist, mis oma korduva
iseloomu tõttu võib viia selle andmebaasi kogu sisu või sisu olulise osa taasloomiseni ja/või üldsusele kättesaadavaks tegemiseni
ilma andmebaasi tegija loata, ning mis tekitab seeläbi andmebaasi tegija investeeringule tõsist kahju.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: inglise.