CELEX: 62008TJ0005
Ühenduse kaubamärk
Vastulausemenetlus
Ühenduse kujutismärkide Golden Eagle ja Golden Eagle Deluxe taotlus
Varasemad rahvusvahelised ja siseriiklikud kujutismärgid, mis kujutavad kruusi ja kohviube
Suhteline keeldumispõhjus
Tähiste sarnasus
Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

Vaidluse taust
Menetlusse astuja Master Beverage Industries Pte Ltd esitas 7. mail 2003 Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
(edaspidi „ühtlustamisamet”) nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994,
L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146) (muudetud kujul) (asendatud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 207/2009
ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1)) alusel kolm ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlust.
Kolm kaubamärki, mille registreerimist taotleti (edaspidi koos „taotletavad kaubamärgid”), on järgmised kujutismärgid:
–        kohtuasjas T‑5/08 (ühenduse kaubamärgitaotlus nr 3157005) hele- ja tumepruuni, punast, kollast, kuldset, valget, hõbedast
ja sinist värvi tähis Golden Eagle (edaspidi „taotletav kaubamärk nr 1”), mis on kujutatud järgmiselt:
–        kohtuasjas T‑6/08 (ühenduse kaubamärgitaotlus nr 3156924) tume- ja helepruuni, punast, kuldset, valget ja kollast värvi tähis
Golden Eagle Deluxe (edaspidi „taotletav kaubamärk nr 2”), mis on kujutatud järgmiselt:
–        kohtuasjas T‑7/08 (ühenduse kaubamärgitaotlus nr 3157534) tume- ja helepruuni, punast, kuldset, valget ja kollast värvi tähis
Golden Eagle Deluxe (edaspidi „taotletav kaubamärk nr 3”), mis on kujutatud järgmiselt:
Kaubad, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotleti, kuuluvad 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava
kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 30
ning vastavad järgmisele kirjeldusele: „kohv, kohviasendajad, kohvijoogid,
café au lait
”.
Ühenduse kaubamärgi nr 1 taotlus avaldati 2. veebruari 2004. aasta väljaandes
Bulletin des marques communautaires
nr 5/2004, kaubamärgi nr 2 taotlus 24. novembri 2003. aasta väljaandes
Bulletin des marques communautaires
nr 83/2003 ning kaubamärgi nr 3 taotlus 17. novembri 2003. aasta väljaandes
Bulletin des marques communautaires
nr 82/2003.
Hageja Société des produits Nestlé SA esitas 1. aprillil 2004 määruse nr 40/94 artikli 42 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 41)
alusel taotletava kaubamärgi nr 1 registreerimisele vastulause. Lisaks esitas ta 23. veebruaril 2004 vastulause taotletava
kaubamärgi nr 2 registreerimisele ja 17. veebruaril 2004 vastulause taotletava kaubamärgi nr 3 registreerimisele.
Vastulaused põhinesid eelkõige varasematel rahvusvahelistel ja siseriiklikel kaubamärkidel, mis kujutavad kohviubadel asetsevat
punast kruusi (edaspidi „varasemad kaubamärgid”).
Varasem kaubamärk on rahvusvaheline punast, musta, pruuni, valget, oranži ja kuldset värvi kujutismärk, mis on registreeritud
viite IR 726641 all ning mis on kujutatud järgmiselt:
Kõnealune kaubamärk registreeriti 14. aprillil 1891 Madridis vastu võetud kaubamärkide rahvusvahelise registreerimise Madridi
kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) alusel 18. jaanuaril 2000 kaupade jaoks, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe
klassi 30 ja vastavad kirjeldusele: „kohv ja kohviekstraktid, kohvisegud ja kohviekstraktid, lahustuvad kohvid, kofeiinivabad
kohvid, kofeiinivaba kohvi ekstraktid”.
Kaubamärki kaitstakse järgmistes Euroopa Liidu liikmesriikides: Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg,
Madalmaad, Austria ja Portugal.
Samuti on asjaomane tähis 8. maist 2000 registreeritud siseriikliku kaubamärgina numbri 142377 all Kreekas kaupade jaoks,
mis kuuluvad Nizza kokkuleppe klassi 30, nimelt kaupadele „kohv, kohviekstraktid ja kohvijoogid, kohviasendajad ja kohviasendajate
ekstraktid”.
Varasem kaubamärk on ka rahvusvaheline viite IR 633089 all registreeritud kujutismärk, mis on kirjelduse kohaselt punast,
pruuni ja kuldset värvi ning must-valgelt kujutatud järgmiselt:
See kaubamärk registreeriti 9. märtsil 1995 Madridi kokkuleppe alusel kaupade jaoks, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe klassi
30 ja vastavad kirjeldusele: „kohv ja kohviekstraktid, kohvisegud ja kohviekstraktid, lahustuvad kohvid, kofeiinivabad kohvid,
kofeiinivaba kohvi ekstraktid”.
Kaubamärki kaitstakse järgmistes Euroopa Liidu liikmesriikides: Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg,
Madalmaad, Austria ja Portugal.
Lisaks on see tähis samade kaupade jaoks registreeritud siseriikliku kaubamärgina mitmes liidu liikmesriigis, nagu Taani (3. veebruari
1995. aasta registreering nr 976.1995), Kreeka (17. augusti 1999. aasta registreering nr 122009) ja Soome (20. septembri 1995. aasta
registreering nr 140164).
Vastulaused põhinesid kõigil varasemate kaubamärkidega kaitstud eelnimetatud kaupadel ning need olid suunatud kõigi ühenduse
kaubamärgitaotlustes nimetatud kaupade vastu.
Vastulausete toetuseks esitatud põhjendused tuginesid määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punktile b (nüüd määruse nr 207/2009
artikli 8 lõike 1 punkt b) ning määruse nr 40/94 artikli 8 lõikele 5 (nüüd määruse nr 207/2009 artikli 8 lõige 5).
Vastulausete osakond lükkas 27. veebruari 2006. aasta (asi T‑5/08), 27. märtsi 2006. aasta (asi T‑6/08) ja 6. septembri 2006. aasta
(asi T‑7/08) otsustega vastulaused tagasi.
Hageja esitas 25. aprillil 2006 (asi T‑5/08 ja T‑6/08) ning 5. oktoobril 2006 (asi T‑7/08) vastulausete osakonna iga asjaomase
otsuse peale kaebuse.
Apellatsioonikoda jättis 1. oktoobri 2007. aasta kolme otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsused”) kaebused rahuldamata. Apellatsioonikoda
leidis sisuliselt, et vastulaused ei ole põhjendatud, kuna asjaomased kaubamärgid ei ole sarnased.

Poolte nõuded
Hageja palub Üldkohtul:
–        tühistada vaidlustatud otsused;
–        sedastada, et taotletavate kaubamärkide registreerimise taotlused tuleb tagasi lükata;
–        mõista kulud, k.a apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja ühtlustamisametilt;
–        mõista kulud, k.a apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja menetlusse astujalt.
Ühtlustamisamet palub Üldkohtul:
–        jätta hagid rahuldamata;
–        mõista kohtukulud välja hagejalt.
Menetlusse astuja palub Üldkohtul:
–        kinnitada vaidlustatud otsused;
–        määrata, et taotletavad kaubamärgid tuleb registreerida;
–        mõista kulud, k.a apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja hagejalt.
Menetlusse astuja märkis kohtuistungil Üldkohtu küsimusele vastates, et tema teine nõue määrata, et taotletavad kaubamärgid
tuleb registreerida, langeb tegelikult kokku tema esimese nõudega; see kanti kohtuistungi protokolli.

Õiguslik käsitlus
Hageja esitab oma hagi toetuseks kaks väidet, milles viidatakse määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b ning määruse nr 40/94
artikli 8 lõike 5 rikkumisele.
1.
Esimene väide, milles viidatakse määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumisele

Poolte argumendid
Hageja väidab, et tema vastulaused oleks varasemate kaubamärkide (vt eespool punktid 7–14) olemasolu tõttu tulnud rahuldada.
Hageja rõhutab asjaolu, et ta kasutab neid kujutismärke kõigil nimetuse „Classic” all turustatavate lahustuva kohvi Nescafé
purkidel, mida ta müüb liidus igal aastal enam kui 50 000 tonni enam kui miljardi euro väärtuses.
Hageja arvates leidis apellatsioonikoda vääralt, et asjaomased kaubamärgid ei ole sarnased. Varasemad kaubamärgid koosnevad
järgmise üheksa koostisosa kombinatsioonist:
–        kruus;
–        kruus on punane;
–        kruus on sellise nurga all, et selle sisu saab eristada;
–        kruusil on sang;
–        kruusi sisepind on valge;
–        kruus on täidetud kuuma joogiga;
–        kruusist tõuseb auru;
–        kruus asetseb kohviubadel;
–        taust on pruun ja oranžikaskuldne ning kruusi ümbritseb särapärg.
Varasemate kaubamärkide üheksa osa on taotletavatesse kaubamärkidesse täielikult üle võetud. Taotletavad kaubamärgid ja varasemad
kaubamärgid on visuaalselt väga sarnased. Peale selle on ühelt poolt taotletava kaubamärgi nr 1 alumine osa ja teiselt poolt
taotletavate kaubamärkide nr 2 ja 3 parempoolne osa ning varasemad kaubamärgid kontseptuaalselt identsed.
Hageja väidab, et vastavalt Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2005. aasta otsuses kohtuasjas C‑120/04: Medion (EKL 2005, lk I‑8551)
sedastatud õigusteooriale on juhul, kui varasem kaubamärk on võetud hilisemasse kaubamärki üle, asjaomased kaubamärgid sarnased,
kui nende ühisel osal on varasemas mitmeosalises kaubamärgis iseseisev eristav tähtsus.
Apellatsioonikoda leidis vääralt, et varasemate kaubamärkide sarnasus on vähene. Neil kaubamärkidel on vastupidi suur olemusest
tulenev eristusvõime. Peale selle on need kaubamärgid mainekad ning seda sõltumata asjaolust, et neid kasutatakse koos kaubamärgiga
Nescafé.
Ühtlustamisamet ja menetlusse astuja paluvad see väide tagasi lükata.
Ühtlustamisameti arvates leidis apellatsioonikoda õigesti, et vastandatud kaubamärgid ei ole sarnased. Varasematel kaubamärkidel
on nõrk olemusest tulenev eristusvõime ning hageja esitatud tõendid ei näita, et kõnealused kaubamärgid on omandanud suure
eristusvõime või maine. Ühtlustamisamet väidab, et taotletavates kaubamärkides on kruusi kujutist kasutatud üksnes kui „taustakaunistust”
ning sellel ei ole iseseisvat eristavat tähtsust. Lisaks rõhutab ta, et varasemaid kaubamärke ei ole taotletavatel kaubamärkidel
autentselt kujutatud.
Menetlusse astuja arvates leidis apellatsioonikoda õigesti, et vastandatud kaubamärgid ei ole sarnased. Ta väidab, et vastupidi
varasematele kaubamärkidele sisaldavad taotletavad kaubamärgid sõnalisi osi, mis ei ole domineerivad osad. Varasemate kaubamärkide
erinevused võrreldes taotletava kaubamärgiga nr 1 on veelgi silmapaistvamad, kuna sellel on suure eristusvõimega kotka kujutis,
mis on taotletava kaubamärgi nr 1 domineeriv kujutisosa. Arvestades seda, et joogianuma ja kohviubade kujutise kasutamine
on jookide reklaamimisel levinud, tuleb kõnealuste kaubamärkide asjaomaste osade vahelisi erinevusi pidada oluliseks. Kruusi
ja kohviubade kujutis on kirjeldav ning sellel ei ole taotletavates kaubamärkides iseseisvat eristavat tähtsust. Samuti leiab
menetlusse astuja, et asjaomased kaubamärgid ei ole kontseptuaalselt sarnased.

Üldkohtu hinnang
Sissejuhatavad märkused
Määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b sätestab, et varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat
kaubamärki, kui identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga
kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et territooriumil, kus varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus need omavahel
segi ajada. Segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et kaubamärki seostatakse varasema kaubamärgiga. Määruse nr 40/94
artikli 8 lõike 2 punkti a alapunktide ii ja iii (nüüd määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkti a alapunktid ii ja iii)
alusel saavad varasemad kaubamärgid olla kaubamärgid, mis on registreeritud liikmesriikides või mis on registreeritud liikmesriigis
kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel, mille registreerimise taotluse kuupäev on varasem ühenduse kaubamärgi registreerimise
taotluse kuupäevast.
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on segiajamine tõenäoline, kui avalikkus võib arvata, et kõnealused kaubad ja teenused
pärinevad samalt ettevõtjalt või ka omavahel majanduslikult seotud ettevõtjatelt. Sama kohtupraktika kohaselt tuleb segiajamise
tõenäosust hinnata igakülgselt, vastavalt sellele, kuidas asjaomane avalikkus kõnealuseid tähiseid ning kaupu või teenuseid
tajub ja pidades silmas kõiki asjakohaseid tegureid, iseäranis kaubamärkide sarnasuse ja nendega tähistatavate kaupade või
teenuste sarnasuse vastastikust sõltuvust (Üldkohtu 9. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas T‑162/01: Laboratorios RTB
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet – Giorgio Beverly Hills (GIORGIO BEVERLY HILLS), EKL 2003, lk II‑2821, punktid 30– 33 ja seal
viidatud kohtupraktika).
Kaupade võrdlus
Apellatsioonikoda leidis vaidlustatud otsustes (kohtuasjas T‑5/08 tehtud vaidlustatud otsuse punkt 28 ning kohtuasjades T‑6/08
ja T‑7/08 tehtud vaidlustatud otsuste punkt 27) õigesti, et kaubad on identsed, ning selle kohta annavad kinnitust eespool
punktid 3, 8, 10 ja 12.
Siiski järeldas apellatsioonikoda, et asjaomased kaubamärgid ei ole sarnased, mistõttu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1
punkti b kohaldamise
sine qua non
tingimus ei ole täidetud. Seega tuleb kontrollida, kas apellatsioonikoda leidis õigesti, et asjaomased kaubamärgid ei ole
sarnased.
Tähiste võrdlus
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine vastandatud tähiste visuaalse, foneetilise
ja kontseptuaalse sarnasuse osas rajanema neist jääval tervikmuljel, võttes eelkõige arvesse nende eristavaid ja domineerivaid
osi. Segiajamise tõenäosuse igakülgsel hindamisel on otsustav roll sellel, kuidas seda liiki kaupade või teenuste keskmine
tarbija kaubamärke tajub. Selles osas tajub keskmine tarbija tavaliselt kaubamärki kui tervikut ega uuri selle eri detaile
(vt Euroopa Kohtu 12. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑334/05 P: Siseturu Ühtlustamise Amet
vs
. Shaker, EKL 2007, lk I‑4529, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
Sellega seoses tuleb meenutada, et kaubamärgi eristusvõime hindamiseks tuleb igakülgselt hinnata kaubamärgi suuremat või väiksemat
võimet identifitseerida kaupu või teenuseid, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, kindlalt ettevõtjalt pärinevana ning
seega eristada neid kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest (vt selle kohta analoogia alusel Euroopa Kohtu 22. juuni
1999. aasta otsus kohtuasjas C‑342/97: Lloyd Schuhfabrik Meyer, EKL 1999, lk I‑3819, punkt 22). Mitmeosalise kaubamärgi ühe
osa eristusvõime hindamisel tuleb kohaldada sama kriteeriumi, hinnates selle kaubamärgiosa suuremat või väiksemat võimet identifitseerida
kaupu või teenuseid, millele kaubamärk on registreeritud, kindlalt ettevõtjalt pärinevana.
–       Tähiste võrdlemisel arvesse võetavad asjaomaste kaubamärkide osad
Kahe kaubamärgi sarnasuse hindamine ei tähenda seda, et arvesse tuleb võtta vaid mitmeosalise kaubamärgi ühte koostisosa ja
võrrelda seda teise kaubamärgiga. Selle asemel tuleb võrdlemisel uurida iga kõnealust kaubamärki tervikuna, mis ei välista,
et mitmeosalisest kaubamärgist asjaomase üldsuse mälus tekkinud tervikmuljes võib mõnel juhul domineerida üks või mitu selle
koostisosa (vt eespool punktis 37 viidatud kohtuotsus Siseturu Ühtlustamise Amet
vs.
Shaker, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika). Üksnes siis, kui kaubamärgi kõik teised koostisosad on tähtsusetud, võib
hinnata sarnasust ainult domineeriva osa põhjal (eespool punktis 37 viidatud kohtuotsus Siseturu Ühtlustamise Amet
vs
. Shaker, punkt 42, ja 20. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑193/06 P: Nestlé
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet, kohtulahendite kogumikus avaldamata, punkt 43). Sellise juhtumiga võib olla tegemist siis, kui
nimetatud koostisosa võib asjaomase avalikkuse mällu jäänud kaubamärgi kujutises üksi domineerima hakata, nii et selle kaubamärgi
teised koostisosad on märgi tervikmuljes tähtsusetud (eespool viidatud kohtuotsus Nestlé
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet, punkt 43).
Käesoleval juhul leidis apellatsioonikoda, et taotletavate kaubamärkide domineeriv osa on taotletavate kaubamärkide nr 2 ja 3
puhul sõnaline osa „golden eagle” ning taotletava kaubamärgi nr 1 puhul sõnaline osa „golden eagle” koos kotka kujutisega.
Apellatsioonikoja arvates tundub, et punase kruusi ja kohviubade kujutis on taotletavates kaubamärkides üksnes kaunistav osa.
Kuigi kujutisosade vahel on sarnasusi, ei ole asjaomased kaubamärgid kujutisosade vahel esinevate erinevuste ja sõnaliste
osade puudumise tõttu varasemates kaubamärkides sarnased.
Kõigepealt tuleb kontrollida, kas apellatsioonikoja kindlaks määratud kaubamärgiosad on taotletavate kaubamärkide domineerivad
osad ning kas taotletavate kaubamärkide muid osi tuleb pidada tähtsusetuks.
Seoses taotletava kaubamärgiga nr 1 tuleb märkida, et see koosneb põhiliselt järgmistest osadest: kotka kujutis, selle osa
alla paigutatud sõnaline osa „golden eagle”, sõnalise osa all olev punane kruus, milles on kohv ja mis asetseb kohviubadel
ning punane riba, mis on kaubamärgi alumise parema nurgaga risti.
Tuleb märkida, et sõnalise osa „golden eagle” ja kotka kujutise kombinatsioon on taotletavas kaubamärgis nr 1 esmatähtsad.
Nagu apellatsioonikoda rõhutas, kasutavad tarbijad kauba identifitseerimisel ja ostmisel tavaliselt sõnalist osa. Peale selle
ei ole sõnalise osa suurus tähtsusetu. Samuti on tegemist väga eristava osaga, kuna see on asjaomaseid kaupu puudutavas osas
väljamõeldis. Ka tarbija jaoks, kellel ei ole sõnalise osa tähendusest arusaamiseks piisavat inglise keele oskust, on see
osa siiski väga eristav, kuna asjaomane tarbija tajub sõnalist osa kui väljamõeldist, millel puudub konkreetne tähendus. Ka
kotka kujutisel on kohvi ja kohvijooke tähistades suur eristusvõime, kuna seda kujutist ei käsitata kui vihjet asjaomasele
kaubale.
See-eest on taotletava kaubamärgi nr 1 alumisel osal oleva kohviubadel asetseva punase kruusi kujutisel seoses asjaomaste
kaupadega nõrk eristusvõime. Punast kruusi ja kohviube ei saa pidada tugevalt eristusvõimeliseks, kuna need vihjavad asjaomastele
kaupadele (vt piima ja piimatooteid tähistava lehmanaha kujutise kohta Üldkohtu 13. juuni 2006. aasta otsus kohtuasjas T‑153/03:
Inex
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet – Wiseman (lehmanaha kujutis), EKL 2006, lk II‑1677, punkt 36). Apellatsioonikoja eeskujul tuleb
vastupidi leida, et tegemist on tavapäraste kaubamärgiosadega. Mis puutub kohvi või kohvijookide turustamisse, siis seostuvad
sellega loomulikult kruusis valmis oleva kohvi kujutis ning kohvi kujutamine kohviubadena.
Siiski ei saa kohviubadel asetseva punase kruusi kujutisest koosnev osa olla taotletavast kaubamärgist nr 1 jäävas tervikmuljes
täiesti tähtsusetu. Kuigi sellel osal on sõnalise osa ja kotkast kujutava kujutisosaga võrreldes palju väiksem võime tähistada
asjaomaste kaupade päritolu, hõlmab see taotletavast kaubamärgist nr 1 siiski umbes poole ning see ei ole tähisest jäävas
tervikmuljes täiesti tähtsusetu.
Mis puutub taotletavatesse kaubamärkidesse nr 2 ja 3, siis tuleb märkida, et need koosnevad peamiselt sõnalisest osast „golden
eagle deluxe” tähiste vasakul pool, tähiste paremal pool asuvast punasest kruusist, milles on kohv ning alumises osas olevatest
kohviubadest. Neis kaubamärkides tuleb pidada sõnalist osa „golden eagle” esmatähtsaks. Nagu eespool märgitud, on see sõnakombinatsioon
asjaomaseid kaupu puudutavas osas väljamõeldis, saadakse sellest aru või mitte. Peale selle kaldub tarbija kauba identifitseerimisel
ja ostmisel tavaliselt tuginema pigem sõnalisele osale kui kujutisosale. Pealegi on taotletavate kaubamärkide nr 2 ja 3 kujutisosal
nõrk eristusvõime. Siiski ei saa seda pidada täiesti tähtsusetuks. Kujutismärke ei saa taandada üksnes nende sõnalisele osale.
Kuigi see on kirjutatud suurte tähtedega, võtab sõnaline osa enda alla kõigest asjaomaste kaubamärkide pindala teatava osa.
Kuna punasest kruusist ja kohviubadest koosnevat kujutisosa ei saa pidada taotletavatest kaubamärkidest jäävas tervikmuljes
täiesti tähtsusetuks, ei tohiks asjaomaste tähiste võrdlemisel piirduda üksnes kaubamärkide esmatähtsate osadega.
Ka varasematel kaubamärkidel puudub osa, mis domineerib tähistes sedavõrd, et teised osad on kaubamärkidest jäävas tervikmuljes
tähtsusetud.
Eeltoodu põhjal peab asjaomaste tähiste võrdlus põhinema nendest jääval tervikmuljel ning see võrdlus ei saa piirduda tähiste
teatavate osadega.
–       Visuaalne sarnasus
Käesoleval juhul tuleb kõigepealt analüüsida taotletavate kaubamärkide selle osa sarnasust, mis koosneb ühelt poolt kruusi
ja kohviubade kujutisest ning teiselt poolt varasemast kaubamärgist, ja seejärel võrrelda varasemaid kaubamärke taotletavate
kaubamärkidega tervikuna. Selles osas tuleb märkida, et miski ei keela kõigepealt analüüsida asjaomaste kaubamärkide sarnasust
seoses kombineeritud kaubamärgi ühe osaga ning seejärel hinnata sarnasust üldmulje põhjal.
Seoses taotletava kaubamärgiga nr 1 tuleb märkida, et kaubamärgi alumisel osal ja varasematel kaubamärkidel on ühiseks osaks
kohviubadel asetseva valge sisepinnaga punase kruusi kujutis. Peale selle on kõigi kaubamärkide puhul kruusisang paremale
suunatud, kruus on täidetud kuuma joogiga (mis näib olevat kohv) ja kruusist tõuseb auru. Lisaks on nende kaubamärkide taustavärv
sarnane, kuivõrd taotletava kaubamärgi nr 1 taust on oranž ning kuivõrd varasemal kaubamärgil IR 726641 ümbritseb kruusi samuti
oranž särapärg. Ka taotletavas kaubamärgis nr 1 on kruusi ümbritsevat särapärga teataval määral võimalik eristada, olgugi
et selle pärja kontuur ei ole nii selge kui varasemal kaubamärgil IR 726641.
Mis puutub taotletava kaubamärgi nr 1 ja varasemate kaubamärkide alumiste osade vahelistesse erinevustesse, siis tuleb märkida
järgmist. Asjaomaste kaubamärkide kõige silmapaistvam erinevus seisneb asjaolus, et varasematel kaubamärkidel kujutatud punasel
kruusil on välisküljel kuldne triip, mis taotletaval kaubamärgil nr 1 kujutatud punasel kruusil puudub. Peale selle on varasematel
kaubamärkidel kujutatud kruusis olev kohv väga tumedat, peaaegu musta värvi, samas kui taotletavas kaubamärgis nr 1 on see
helepruun. Lisaks on vastupidi varasematele kaubamärkidele taotletaval kaubamärgil nr 1 alumise parema nurgaga risti olev
punane riba.
Taotletavate kaubamärkide nr 2 ja 3 osas tuleb märkida, et neil on varasemate kaubamärkidega ühiseks osaks kohviubadel asetseva
valge sisepinnaga punase kruusi kujutis. Peale selle on kõigi kaubamärkide puhul kruus täidetud kuuma joogiga (mis näib olevat
kohv) ja kruusist tõuseb auru. Samuti esineb sarnasusi kaubamärkide taustavärvi osas, kuna taotletavate kaubamärkide nr 2
ja 3 taustad on sarnaselt varasema kaubamärgiga IR 726641 osaliselt oranžid ning osaliselt pruunid.
Siiski ei ole taotletavatel kaubamärkidel nr 2 ja 3 kujutatud punasel kruusil vastupidi varasematele kaubamärkidele välisküljel
kuldset triipu. Tuleb märkida, et taotletavate kaubamärkide nr 2 ja 3 ning varasemate kaubamärkide vahel on perspektiivi ja
kruusi nähtava osa vahel erinevusi. Varasemates kaubamärkides on kruusi sang suunatud paremale, samas kui taotletavatel kaubamärkidel
nr 2 ja 3 on see suunatud vasakule. Varasematel kaubamärkidel on peaaegu kogu kruus nähtav ning üksnes selle väga väike osa
on kaetud kohviubadega, millel ta asetseb. Taotletavatel kaubamärkidel nr 2 ja 3 on aga vaid kruusi ülemine osa nähtav ning
sang näib olevat poolenisti ära lõigatud.
Peale selle on taotletavatel kaubamärkidel nr 2 ja 3 ristküliku kuju, mille pikkus on palju suurem kui kõrgus. Kruus ei ole
paigutatud keskele, vaid nende kaubamärkide paremale poolele. Seevastu on varasemal kaubamärgil IR 633089 ruudu kuju ning
varasem kaubamärk IR 726641 on niisuguse ristküliku kujuline, mille pikkus on lühem kui kõrgus. Varasemas kaubamärgis IR 726641
on kruus paigutatud keskele, võttes suurema osa kaubamärgi pindalast enda alla. Kohviubade ja tausta alla jääv pindala tundub
suhteliselt väike. See-eest ei võta taotletavates kaubamärkides nr 2 ja 3 paremale poole paigutatud punane kruus pindala suurt
osa kaugeltki enda alla. Varasemas kaubamärgis IR 633089 on kruus paigutatud kohviubade keskele. Kohvioad katavad kinni umbes
veerandi selle kruusi kõrgusest. See-eest taotletavatel kaubamärkidel nr 2 ja 3 katavad kohvioad kinni pindalast palju suurema
osa.
Mis puutub särapärga, millele hageja osutas kui varasemate kaubamärkide üheksa osa seast ühele (vt eespool punkt 26), siis
leiab Üldkohus, et taotletavad kaubamärgid nr 2 ja 3 ei jäta sellist muljet, et särapärg ümbritseb kruusi. Nendest kaubamärkidest
jääv mulje on pigem selline, et tähise vasakul pool on taust pruun ning et paremal pool ja keskel on taust oranž.
Taotletava kaubamärgi nr 3 osas tuleb ka märkida, et kruusis olev kohv on helepruuni värvi, samas kui varasematel kaubamärkidel
on kohv väga tumedat, peaaegu musta värvi.
Kõigest eeltoodust tuleneb, et varasemaid kaubamärke ning taotletavate kaubamärkide seda osa, mis koosneb punase kruusi ja
kohviubade kujutisest, tuleb pidada sarnaseks.
Seoses asjaomastest kaubamärkidest jääva tervikmulje võrdlusega tuleb kõigepealt meenutada, et taotletavate kaubamärkide osa,
mis koosneb punase kruusi ja kohviubade kujutisest, on vähese eristusvõimega ning taotletavate kaubamärkide sõnalised osad
ja taotletava kaubamärgi nr 1 kotkast kujutav kujutisosa on väga eristavad.
Peale selle on kohtupraktikas sedastatud, et kui mitmeosaline kaubamärk on moodustatud teatava osa ja teise kaubamärgi kõrvuti
asetamisest, võib viimati nimetatud kaubamärk, isegi kui see ei ole mitmeosalise kaubamärgi domineeriv osa, säilitada mitmeosalises
kaubamärgis iseseisva eristava tähtsuse. Sellisel juhul võib mitmeosalist kaubamärki ja kõnealust teist kaubamärki pidada
sarnaseks (vt selle kohta eespool punktis 28 viidatud kohtuotsus Medion, punktid 30 ja 37). Tuleb märkida, et eespool punktis 28
viidatud kohtuotsuses Medion käsitleti olukorda, kus varasem kaubamärk oli autentselt hilisemasse kaubamärki üle võetud. Tuleb
aga leida, et ka siis, kui varasem kaubamärk ei ole hilisemasse kaubamärki autentselt üle võetud, on võimalik, et asjaomased
tähised on varasema kaubamärgi ning hilisema kaubamärgi iseseisva eristava tähtsusega osa vahelise sarnasuse tõttu sarnased.
Käesoleval juhul tuleb taotletava kaubamärgiga nr 1 seoses märkida, et kuna kohviubadel asetseva punase kruusi kujutisest
koosnev osa ei ole sellest tähisest jäävas tervikmuljes tähtsusetu ning arvestades selle osa ja varasemate kaubamärkide vahelist
sarnasust, ei saa asjaomast kaubamärki ja varasemaid kaubamärke pidada üksteisest täiesti erinevateks. Kuna aga kohviubadel
asetseva punase kruusi kujutisest koosnevat osa ei ole taotletavasse kaubamärki nr 1 autentselt üle võetud ning kuna taotletava
kaubamärgi nr 1 see osa on vähese eristusvõimega, samas kui sõnaline osa ja kotka kujutisest koosnev kujutisosa on väga eristusvõimelised,
tuleb selle kaubamärgi ja varasemate kaubamärkide visuaalset sarnasust pidada nõrgaks.
Mis puutub taotletavatesse kaubamärkidesse nr 2 ja 3, siis tuleb märkida ka seda, et kuna punase kohvikruusi ja kohviubade
kujutisest koosnev osa ei ole sellest tähisest jäävas tervikmuljes täiesti tähtsusetu ning arvestades selle osa ja varasemate
kaubamärkide vahelist sarnasust, siis ei saa neid kaubamärke ja varasemaid kaubamärke pidada üksteisest täiesti erinevateks.
Siiski tuleb rõhutada ka seda, et eespool punktides 54–57 osutatud erinevusi varasemate kaubamärkide ja taotletavate kaubamärkide
nr 2 ja 3 asjaomaste osade vahel, mis koosnevad punase kohvikruusi ja kohviubade kujutisest, ei saa jätta tähelepanuta. Kuna
taotletavate kaubamärkide nr 2 ja 3 sellel osal on vähene eristusvõime, samas kui nende kaubamärkide sõnalisel osa on tugev
eristusvõime, tuleb taotletavate kaubamärkide ja varasemate kaubamärkide vahelist visuaalset sarnasust pidada nõrgaks.
Seoses apellatsioonikoja järeldusega, mille kohaselt on taotletavatel kaubamärkidel kujutatud punase kohvikruusi ja kohviubade
kujutise ning varasematel kaubamärkidel kujutatud punase kohvikruusi ja kohviubade kujutise vahel varasemate kaubamärkide
(iga vaidlustatud otsuse punkt 26) nõrka eristusvõimet arvestades märgatav erinevus.
Üks segiajamise tõenäosuse hindamisel arvesse võetav tegur on varasema kaubamärgi eristusvõime (Üldkohtu 16. märtsi 2005. aasta
otsus kohtuasjas T‑112/03: L’Oréal
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet – Revlon (FLEXI AIR), EKL 2005, lk II‑949, punkt 61, ja 13. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas
T‑134/06: Xentral
vs
. Siseturu Ühtlustamise Amet – Pages jaunes (PAGESJAUNES.COM), EKL 2007, lk II‑5213, punkt 70; vt selle kohta ja analoogia
alusel ka Euroopa Kohtu 29. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑39/97: Canon, EKL 1998, lk I‑5507, punkt 24). Selles
osas tuleb rõhutada, et vahet tuleb teha varasema kaubamärgi eristusvõimest tuleneva teguri – mis on seotud sellisele kaubamärgile
antud kaitsega – ja mitmeosalise kaubamärgi selle osa eristusvõime vahel, mis on seotud viimase võimega domineerida kaubamärgist
jäävas tervikmuljes (Euroopa Kohtu 27. aprilli 2006. aasta määrus kohtuasjas C‑235/05 P: L’Oréal
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet, kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 43). Kuigi vastab tõele, et mitmeosalise kaubamärgi
osa eristusvõimet tuleb tähise võimalike domineerivate osade kindlakstegemiseks uurida juba tähiste sarnasuse hindamise staadiumis,
on varasema kaubamärgi eristusvõime aste üks asjaolu, mida tuleb segiajamise tõenäosuse igakülgse hindamise raames arvesse
võtta. Seega ei ole varasemate kaubamärkide võimalikku nõrka eristusvõimet vaja tähiste sarnasuse hindamise staadiumis arvesse
võtta.
–       Foneetiline sarnasus
Hageja väidab, et apellatsioonikoda ei ole asjaomaseid tähiseid foneetiliselt hinnanud. Hageja arvates ei ole asjaolul, et
taotletavatel kaubamärkidel on sõnaline osa, selles osas tähtsust, kuna neil kaubamärkidel on punase kruusi ja kohviubade
kujutisest koosnev iseseisev eristav osa.
Selles osas piisab, kui märkida, et kuna varasematel kaubamärkidel ei ole sõnalist osa, siis ei ole asjaomaste kaubamärkide
foneetiline võrdlus asjakohane. Ei saa väita, et asjaomased kaubamärgid on foneetiliselt sarnased selle tõttu, et tarbija
kasutaks asjaomaste kaubamärkide kirjeldamiseks väljendeid „punane kruus” ja „kohvioad”. Taotletavatele kaubamärkidele viitamiseks
kasutaks avalikkus nende kaubamärkide sõnalist osa ning ei kirjeldaks nende kujutisosa.
–       Kontseptuaalne sarnasus
Hageja heidab apellatsioonikojale ette, et viimane ei ole asjaomaseid kaubamärke kontseptuaalselt võrrelnud. Hageja väidab
selles osas, et ühelt poolt on taotletava kaubamärgi nr 1 alumine osa ning taotletavate kaubamärkide nr 2 ja 3 parempoolsed
osad ning teiselt poolt varasemad kaubamärgid kontseptuaalselt identsed.
Ühtlustamisamet leiab, et asjaomaste kaubamärkide kontseptuaalne erinevus ilmneb selgesti, kuna varasematel kaubamärkidel
ei ole taotletavatele kaubamärkidele iseloomulikku kuldse kotka kontseptsiooni.
Selles osas tuleb märkida, et apellatsioonikoda ei ole vaidlustatud otsustes asjaomaste tähiste kontseptuaalse sarnasuse osas
tõesti sõnaselget otsust teinud. Samuti tuleb märkida, et taotletava kaubamärgi nr 1 alumine osa ning taotletavate kaubamärkide
nr 2 ja 3 parempoolsed osad koosnevad punasest kohviga täidetud kruusist ja kohviubadest, nagu ka varasemad kaubamärgid.
Lisaks tuleb meenutada, et taotletavate kaubamärkide osal, mis koosneb kohviubadele asetatud punase kruusi kujutisest, on
nõrk eristusvõime, kuna see on vihje asjaomasele kaubale.
Tuleb märkida, et kotka kontseptsioonil on seoses asjaomaste kaupadega suur eristusvõime, kuna sel kontseptsioonil ei ole
nimetatud kaupadega mingitki seost (vt eespool punkt 43). Tuleb siiski märkida, et tarbija, kes ei oska sõna „eagle” tähendusest
arusaamiseks piisavalt inglise keelt, ei taju taotletavates kaubamärkides nr 2 ja 3 kotka kontseptsioonile tehtud viidet.
Seega ei saa käesoleval juhul asjaomaste kaubamärkide kontseptuaalset sarnasust eitada.
Kõigest eeltoodust tuleneb, et apellatsioonikoda leidis vaidlustatud otsustes (kohtuasjas T‑5/08 tehtud vaidlustatud otsuse
punkt 28 ning kohtuasjades T‑6/08 ja T‑7/08 tehtud vaidlustatud otsuste punkt 27) vääralt, et asjaomased kaubamärgid erinevad
üksteisest. Kuna tähised on visuaalselt ja kontseptuaalselt – olgugi et vähesel määral – sarnased, siis oleks apellatsioonikojal
tulnud vastandatud kaubamärkide segiajamise tõenäosust hinnata.
Eeltoodu põhjal tuleb esimese väitega nõustuda ning vaidlustatud otsus sel alusel tühistada, ilma et oleks vaja kontrollida
teist väidet.
2.
Vaidlustatud otsuste muutmise taotlus
Hageja teise nõude kohta, et Üldkohus sedastaks, et taotletavate kaubamärkide registreerimise taotlused tuleb tagasi lükata,
tuleb märkida järgmist.
Tuleb rõhutada, et määruse nr 40/94 artikli 63 lõikes 3 (nüüd määruse nr 207/2009 artikli 65 lõige 3) Üldkohtule ette nähtud
vaidlustatud otsuse muutmise võimalus on põhimõtteliselt piiratud olukordadega, kus asja menetlusstaadium võimaldab teha otsuse,
eeldades seda, et Esimese Astme Kohus on võimeline talle esitatud tõendite põhjal tegema otsuse, mida oleks pidanud tegema
apellatsioonikoda (Üldkohtu 8. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas T‑334/01: MFE Marienfelde
vs.
Siseturu Ühtlustamise Amet – Vétoquinol (HIPOVITON), EKL 2004, lk II‑2787, punkt 63). Käesoleval juhul ei võimalda asja menetlusstaadium
otsust teha, kuna apellatsioonikoda ei ole vaidlustatud otsustes segiajamise tõenäosust igakülgselt hinnanud.
Seetõttu tuleb jätta hageja nõue vaidlustatud otsuseid muuta rahuldamata.

Kohtukulud
Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui
vastaspool on seda nõudnud. Sama artikkel sätestab, et kui kaotanud poolel on mitu isikut, otsustab Üldkohus kohtukulude jaotamise.
Kuna ühtlustamisamet ja menetlusse astuja on käesoleval juhul vaidluse kaotanud, mõistetakse kohtukulud vastavalt hageja nõudele
välja ühtlustamisametilt ja menetlusse astujalt.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (kaheksas koda)
otsustab:
1.
Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. oktoobri 2007. aasta
otsused (asjad R 563/2006‑2, R 568/2006‑2 ja R 1312/2006‑2).
2.
Jätta hagid ülejäänud osas rahuldamata.
3.
Mõista Société des produits Nestlé SA kohtukulud välja ühtlustamisametilt ja Master Beverage Industries Pte Ltd-lt, kes ühtlasi
kannavad ise oma kohtukulud.
Martins Ribeiro
Papasavvas
Dittrich
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 25. märtsil 2010 Luxembourgis.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: inglise.