CELEX: 62002TJ0207
Ametnikud
Avatud konkurss

Hagi, mille esemeks on nõue tühistada konkursi COM/A/10/01 komisjoni 2. mai 2002. aasta otsus, millega hagejat ei lubatud
pärast eelvaliku eksamite tegemist kirjalikule eksamile põhjendusel, et ta ei saanud piisavalt punkte, et olla 400 kõrgeima
punktisumma saanud kandidaadi hulgas.
Otsus:
Jätta hagi rahuldamata. Jätta kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kulud, kummagi poole enda kanda.
Kokkuvõte
1.
Ametnikud ─ Hagi ─ Isiku konkursile mittelubamise kohta tehtud konkursikomisjoni otsuse peale esitatud hagi ─ Võimalus tugineda
konkursile mittelubamise vaidlustamisel konkursiteadaande õigusvastasusele ─ Tingimused
(Personalieeskirjade artikkel 91)
2.
Ametnikud ─ Konkurss ─ Konkurss kvalifikatsioonide ja katsete põhjal ─ Konkursile lubamise tingimused ja kord ─ Ametisse nimetava
asutuse kaalutlusõigus ─ Eksamite kord ja sisu ─ Konkursikomisjoni kaalutlusõigus ─ Piirid
(Personalieeskirjade III lisa)
3.
Ametnikud ─ Konkurss ─ Korraldamine ─ Ametisse nimetava asutuse kaalutlusõigus ─ Osavõtjaterohke konkurss ─ Eelvaliku eksamite
kasutamine ─ Arvulise piirmäära kehtestamine eelvaliku eksamid läbinutele pärast konkursile pääsemise peamiste eelduste olemasolu
kontrollimist, sõltumata nii välja valitud kandidaatide tegelikust konkursile lubamisest ─ Vastuvõetavus
(Personalieeskirjade III lisa artiklid 4 ja 5)
1.     Konkursi kandidaadid võivad konkursiteadaande teatud punktide peale esitada tühistamishagi vaid siis, kui need on neile kahjulikud.
Lisaks võivad kandidaadid igal juhul kasutada isikut konkursile mittelubava konkursikomisjoni üksikakti vastu esitatud hagi
toetuseks konkursiteadaande õigusvastasuse argumenti, kui nad tõendavad vahetu seose konkursiteadaande väidetava õigusvastasuse
ja konkursile mitte lubamise otsuse vahel. Neil ei ole seda võimalust üksnes siis, kui seda seost pole tõendatud.
(vt punktid 21–22)
Viited: 19. juuni 1975, kohtuasi 79/74: Küster
v.
parlament, EKL 1975, lk 725, punktid 5–8; 11. märts 1986, kohtuasi 294/84: Adams
v.
komisjon, EKL 1986, lk 977, punkt 17; 8. märts 1988, liidetud kohtuasjad 64/86, 71/86-73/86 ja 78/86: Sergio jt
v.
komisjon, EKL 1988, lk 1399, punkt 15; 6. juuli 1988, kohtuasi 164/87: Simonella
v.
komisjon, EKL 1988, lk 3807, punkt 19; 11. august 1995, kohtujurist P. Léger ettepanek kohtuasjas C-448/93 P: komisjon
v.
Noonan, EKL 1995, lk I-2323, punkt 22; 16. oktoober 1990, kohtuasi T-132/89: Gallone
v.
nõukogu, EKL 1990, lk II-549, punkt 20; 16. september 1993, kohtuasi T-60/92: Noonan
v.
komisjon, EKL 1993, lk II-911, punktid 21–29, mida kinnitab Euroopa Kohtu 11. augusti 1995. aasta otsus eespool viidatud
kohtuasjas komisjon
v.
Noonan, punktid 17–19; 17. detsember 1997, kohtuasi T-225/95: Chiou
v.
komisjon, EKL AT, lk I-A-423 ja II-1135, punkt 62.
2.     Konkursiteadaande peamine eesmärk on teavitada huvitatud isikuid võimalikult täpselt asjaomasele töökohale pääsemise nõuetest,
et nad saaksid hinnata, kas neil on mõtet kandideerida. Institutsioonidel on ulatuslik kaalutlusõigus kriteeriumite kindlaks
määramisel ning eksamitele lubamise eelduste ja konkursi korraldamise viisi määratlemisel seoses nende kriteeriumite ja teenistushuvidega.
Ehkki konkursikomisjonil on konkursi raames ettenähtud eksamite korra ja täpsema sisu osas otsustamisel ulatuslik kaalutlusõigus,
on ta sellegipoolest selle teadaande sõnastusega seotud.
(vt punkt 31)
Viited: 16. oktoober 1990, kohtuasi T-132/89: Gallone
v.
nõukogu, EKL 1990, lk I-549, punkt 27; 17. detsember 1997, kohtuasi T-216/95: Moles García Ortúzar
v.
komisjon, EKL AT 1997, lk I-A-403 ja II-1083, punktid 44–45.
3.     Ametisse nimetaval ametiasutusel on ulatuslik kaalutlusõigus konkursi korraldamise tingimuste ja korra kindlaks määramisel
ning Esimese Astme Kohus saab tema valikuid kontrollida vaid siis, kui võimupiire on ületatud.
Oma kaalutlusõiguse raames võib ametisse nimetav asutus näha avatud konkursi teadaandes ette, et konkursikomisjon teostab
kandidaatide eelvaliku, valimaks välja need, kellel on antud konkursile lubamise eelduseks seatud erialane kvalifikatsioon,
eesmärgiga korraldada vastavalt hea halduse põhimõttele konkurssi mõistlikult. Selle taustal on eelkõige osavõtjaterohkete
konkursside puhul kasutatav tegutsemisviis kontrollida kandidaatide vastavust konkursile lubamise eeldustele eelvaliku eksamite
põhjal kooskõlas personalieeskirjade III lisa artiklitega 4 ja 5, institutsiooni huviga lubada konkursi eksamitele üksnes
kindlaks määratud tingimustele vastavaid kandidaate ning hea halduse põhimõttega.
Nii ei ületa ametisse nimetav asutus oma kaalutlusõiguse piire, kui ta leiab, et vastavalt eesmärgile koostada 150 võimalikult
võimeka, tulemusliku ja sõltumatu isiku reservnimekiri kooskõlas personalieeskirjade artikliga 27 on tulemuslikkuse ja järjepidevuse
seisukohalt sobiv seada konkursikatsetele lubamise kaheks eelduseks 400 parima eelvaliku eksami sooritanud isiku hulka jõudmise
ja konkursile lubamise kõigi tingimuste täitmise, mitte üksnes jõudmise 400 kandidaadi hulka, kes täidavad nimetatud tingimused
ja kes said eelvaliku eksamitel parimad tulemused
(vt punktid 38–40, 44 ja 46)
Viited: 2. mai 2001, liidetud kohtuasjad T-167/99 ja T-174/99: Giulietti jt
v.
komisjon, EKL AT 2001, lk I-A-93 ja II-441, punkt 77; 28. november 2002, kohtuasi T-332/01: Pujals Gomis
v.
komisjon, EKL AT 2002, lk I-A-233 ja II-1155, punktid 84–86.