CELEX: 62020TJ0296
Politica externă și de securitate comună
Măsuri restrictive luate împotriva Siriei
Înghețarea fondurilor
Eroare de apreciere
Proporționalitate
Drept de proprietate
Dreptul de a exercita o activitate economică
Abuz de putere
Obligația de motivare
Dreptul la apărare
Dreptul la un proces echitabil
Stabilirea criteriilor de includere

)
Prin acțiunea întemeiată pe articolul 263 TFUE, reclamantul, domnul Amer Foz, solicită anularea Deciziei de punere în aplicare (PESC) 2020/212 a Consiliului din 17 februarie 2020 privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (
JO 2020, L 43
I, p. 6), a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/211 al Consiliului din 17 februarie 2020 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (
JO 2020, L 43
I, p. 1), a Deciziei (PESC) 2020/719 a Consiliului din 28 mai 2020 de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (
JO 2020, L 168, p. 66
), a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/716 al Consiliului din 28 mai 2020 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (
JO 2020, L 168, p. 1
), a Deciziei (PESC) 2021/855 a Consiliului din 27 mai 2021 de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (
JO 2021, L 188, p. 90
) și a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/848 al Consiliului din 27 mai 2021 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (
JO 2021, L 188, p. 18
), în măsura în care aceste acte includ și mențin numele său pe listele anexate la actele menționate.
Istoricul cauzei și situația de fapt ulterioară introducerii acțiunii
[
omissis
]
Prin Decizia de punere în aplicare 2020/212 și prin Regulamentul de punere în aplicare 2020/211 (denumite în continuare, împreună, „actele inițiale”), numele reclamantului a fost adăugat la punctul 291 din lista care figurează în secțiunea A (Persoane) din anexa I la Decizia 2013/255 și a fost adăugat la punctul 291 din lista care figurează în secțiunea A (Persoane) din anexa II la Regulamentul nr. 36/2012 (denumite în continuare, împreună, „listele în cauză”).
Pe de o parte, „informațiile de identificare” incluse în listele în cauză menționează că reclamantul este de sex masculin, are printre altele cetățenia siriană și s‑a născut la 11 martie 1976. În plus, funcțiile sale sunt descrise acolo ca fiind cele de „administrator general al ASM International General Trading LLC”. În sfârșit, „Samer Foz; Aman Holding [(Aman Dimashq JSC)]” și „ASM International General Trading LLC” sunt menționate acolo ca fiind „rude/asociați/entități sau parteneri de afaceri/legături” ale reclamantului.
Pe de altă parte, motivele includerii numelui reclamantului în listele în cauză sunt redactate după cum urmează:
„Important om de afaceri cu interese și activități comerciale personale și familiale în mai multe sectoare ale economiei siriene, inclusiv prin intermediul Aman Holding (cunoscută anterior drept Aman Group). Prin intermediul Aman Holding, beneficiază din punct de vedere financiar de acces la oportunități comerciale și sprijină regimul [lui Bashar Al‑Assad], inclusiv prin implicarea în dezvoltarea proiectului imobiliar Marota City, susținut de regim. Din 2012, este de asemenea administratorul general al ASM International [General] Trading LLC.
Este în același timp asociat cu fratele său, Samer Foz, care, din ianuarie 2019, este inclus pe lista [Uniunii Europene] ca om de afaceri important care își desfășoară activitatea în Siria și pentru că sprijină regimul sau beneficiază de pe urma acestuia.”
[
omissis
]
La 28 mai 2020, Consiliul a adoptat, pe de o parte, Decizia 2020/719, care a prelungit aplicarea Deciziei 2013/255 până la 1 iunie 2021, și, pe de altă parte, Regulamentul de punere în aplicare 2020/716 (denumite în continuare, împreună, „actele de menținere din 2020”). Numele reclamantului a fost menținut la punctul 291 din listele în cauză în temeiul unor motive identice cu cele reținute în actele inițiale (denumite în continuare „motivele din 2020”).
[
omissis
]
La 27 mai 2021, Consiliul a adoptat, pe de o parte, Decizia 2021/855, care a prelungit aplicarea Deciziei 2013/255 până la 1 iunie 2022, și, pe de altă parte, Regulamentul de punere în aplicare 2021/848 (denumite în continuare, împreună, „actele de menținere din 2021”). Numele reclamantului a fost menținut la punctul 291 din listele în cauză. Consiliul a justificat adoptarea măsurilor restrictive față de reclamant prin menționarea unor motive diferite de cele menționate în actele inițiale și în actele de menținere din 2020 (denumite în continuare „motivele din 2021”).
În ceea ce privește, pe de o parte, „informațiile de identificare” incluse în listele în cauză, actele de menținere din 2021 preiau informațiile indicate la punctul 13 de mai sus. În plus, funcțiile reclamantului sunt descrise în prezent acolo ca fiind cele de „fondator al District 6 Company și partener fondator al Easy Life Company”, referirea la „ASM International General Trading LLC” a fost eliminată, iar la rubrica „rude/asociați/entități sau parteneri de afaceri/legături” ale reclamantului a fost adăugată mențiunea „vicepreședinte al Asas Steel Company”.
În ceea ce privește, pe de altă parte, motivele din 2021, acestea au următorul cuprins:
„Important om de afaceri cu interese și activități comerciale personale și familiale în mai multe sectoare ale economiei siriene. Beneficiază din punct de vedere financiar de accesul la oportunități comerciale și sprijină regimul sirian. Între 2012 și 2019, a fost de asemenea administratorul general al ASM International [General] Trading LLC.
Este în același timp asociat cu fratele său, Samer Foz, care, din ianuarie 2019, a fost desemnat de Consiliu, fiind un om de afaceri important care își desfășoară activitatea în Siria și care susține regimul sau beneficiază de pe urma acestuia. Împreună cu fratele său, acesta pune în aplicare o serie de proiecte comerciale, în special în zona Adra al‑Ummaliyya [(suburbie a Damascului, Siria)]. Aceste proiecte includ o fabrică care produce cabluri și accesorii pentru cabluri, precum și un proiect de producere a energiei electrice utilizând energie solară. De asemenea, aceștia s‑au implicat în diverse activități cu [Statul Islamic în Irak și Levant (ISIL), Da’esh] în numele regimului [Bashar Al‑Assad], inclusiv furnizarea de arme și muniții în schimbul grâului și al [uleiului].”
[
omissis
]
Concluziile părților
Reclamantul solicită Tribunalului:
–
anularea actelor inițiale, a actelor de menținere din 2020 și a actelor de menținere din 2021 (denumite în continuare, împreună, „actele atacate”) în măsura în care îl privesc;
–
obligarea Consiliului la plata cheltuielilor de judecată.
Consiliul solicită Tribunalului:
–
respingerea acțiunii;
–
obligarea reclamantului la plata cheltuielilor de judecată;
–
cu titlu subsidiar, în ipoteza în care Tribunalul ar anula actele atacate în măsura în care îl privesc pe reclamant, dispunerea menținerii efectelor Deciziilor 2020/719 și 2021/855 în măsura în care acestea îl privesc până când anularea în parte a Regulamentelor de punere în aplicare 2020/716 și 2021/848 produce efecte.
Formularea celui de al treilea capăt de cerere al Consiliului expusă la punctul 29 de mai sus, privind rectificarea unei erori materiale care figurează în observațiile Consiliului cu privire la al doilea memoriu în adaptare, a fost acceptată de acesta în ședință, aspect de care s‑a luat act în procesul‑verbal al ședinței.
În drept
[
omissis
]
Cu privire la primul motiv, întemeiat pe o eroare de apreciere
Considerații introductive
[
omissis
]
În esență, în primul rând, reclamantul susține că însuși Consiliul a admis că nu este un om de afaceri „care își desfășoară activitatea în Siria”, în sensul articolului 27 alineatul (2) litera (a) și al articolului 28 alineatul (2) litera (a) din Decizia 2013/255, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2015/1836. În al doilea rând, el contestă că ar fi un „om de afaceri cu interese și activități comerciale personale și familiale în mai multe sectoare ale economiei siriene”. În al treilea rând, afirmă că nu poate fi considerat un om de afaceri „important”. În al patrulea rând, pretinde că nu este asociat regimului lui Bashar Al‑Assad, nu exercită nicio influență asupra acestui regim și nu prezintă un risc de eludare a sancțiunilor care vizează regimul. În al cincilea rând, susține că nu mai este implicat în ASM International General Trading, dat fiind că această societate a fost lichidată și dizolvată. În al șaselea rând, consideră că nu este asociat sau implicat în societăți stabilite în Siria și nici nu este implicat în Aman Holding JSC. În al șaptelea rând, pe plan profesional, susține că nu este asociat cu Samer Foz. În al optulea rând, arată că faptul că are legături cu Samer Foz nu repune în discuție lipsa totală a unei legături între el și regimul lui Bashar Al‑Assad, întrucât Samer Foz însuși nu ar fi nicidecum asociat regimului menționat și ar contesta includerea numelui său în listele în cauză în fața Tribunalului. În al nouălea rând, afirmă că nu este implicat în proiectul Marota City, astfel încât nu ar fi putut exploata terenuri expropriate care aparțineau unor persoane strămutate de conflictul din Siria, ceea ce le‑ar fi împiedicat să se întoarcă acasă. În al zecelea rând, proiectul menționat nu ar fi susținut de regimul sirian.
Consiliul contestă argumentele reclamantului.
Cu privire la stabilirea elementelor motivelor de includere legate de fiecare criteriu de includere
După cum s‑a menționat la punctul 46 de mai sus, trebuie să se deducă din motivele din 2020 și din 2021 că numele reclamantului a fost inclus și menținut pe listele în cauză în lumina a trei criterii, și anume cel al omului de afaceri important care își desfășoară activitatea în Siria, cel al asocierii cu regimul sirian și cel al legăturii cu o persoană sau cu o entitate vizată de măsurile restrictive. Pentru a aprecia temeinicia aplicării în speță a acestor criterii, trebuie să se stabilească, în prealabil, elementele de fapt ale motivelor de includere care intră sub incidența fiecăruia dintre criterii.
În această privință, trebuie amintit că nu se poate exclude ca, pentru o anumită persoană, mai multe motive ale includerii să se suprapună într‑o anumită măsură, în sensul că o persoană poate fi calificată drept om de afaceri important care acționează în Siria și poate fi considerată beneficiar, în cadrul activităților sale, al regimului sirian sau susținător al acestuia prin intermediul acelorași activități. Acest lucru reiese tocmai din faptul că, astfel cum se precizează în considerentul (6) al Deciziei 2015/1836, legăturile strânse cu regimul sirian și susținerea acestuia oferită de respectiva categorie de persoane constituie unul dintre motivele pentru care Consiliul a decis să creeze această categorie. Este la fel de adevărat că este vorba, chiar în această ipoteză, despre criterii diferite (Hotărârea din 23 septembrie 2020, Kaddour/Consiliul,
T‑510/18
,
EU:T:2020:436
, punctul
).
Atunci când Consiliul decide să includă numele unei persoane ca urmare a calității sale de om de afaceri important care acționează în Siria, el nu este obligat să precizeze în motivele includerii acestei persoane că este beneficiar sau susținător al regimului sirian. În cazul în care procedează astfel, Consiliul înțelege de asemenea să îi aplice criteriul prevăzut la articolul 27 alineatul (1) și la articolul 28 alineatul (1) din Decizia 2013/255, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2015/1836. Această interpretare este cea mai în măsură să garanteze efectul util al fiecăruia dintre alineatele (1) și (2) ale articolului 27 și ale articolului 28 din Decizia 2013/255 astfel cum a fost modificată prin Decizia 2015/1836 și să permită persoanelor incluse să determine cu precizie pe baza căror criterii numele lor au fost incluse sau menținute pe listele în cauză (Hotărârea din 23 septembrie 2020, Kaddour/Consiliul,
T‑510/18
,
EU:T:2020:436
, punctul
).
Constatarea cuprinsă la punctul 82 de mai sus se aplică, prin analogie, criteriului legăturii cu o persoană sau cu o entitate vizată de măsurile restrictive. Astfel, o persoană poate fi calificată drept om de afaceri important care își desfășoară activitatea în Siria și poate fi considerată ca fiind asociată printre altele cu o altă persoană vizată de măsurile restrictive prin intermediul acelorași activități (a se vedea în acest sens Hotărârea din 31 mai 2018, Kaddour/Consiliul,
T‑461/16
,
EU:T:2018:316
, punctul
). De asemenea, această persoană poate fi asociată regimului sirian fiind totodată asociată, pentru aceleași motive, cu o altă persoană vizată de măsurile restrictive.
[
omissis
]
Cu privire la legătura reclamantului cu o persoană sau cu o entitate vizată de măsurile restrictive
–
Cu privire la domeniul de aplicare al criteriului de includere
Reiese în esență din motivele din 2020 și din 2021 amintite la punctele 14 și 25 de mai sus că numele reclamantului a fost inclus și menținut pe listele în cauză în special ca urmare a intereselor sale comerciale familiale și a asocierii sale cu fratele său, Samer Foz, care figurează pe listele menționate începând cu luna ianuarie 2019.
În primul rând, potrivit reclamantului, fratele său, Samer Foz, ar contesta includerea și menținerea numelui său pe listele în cauză în cadrul acțiunii înregistrate cu numărul de cauză T‑258/19. În plus, Samer Foz ar fi introdus o acțiune, înregistrată cu numărul de cauză T‑481/21, având ca obiect anularea actelor de menținere din 2021 în ceea ce îl privește.
În această privință, trebuie amintit că controlul exercitat de Tribunal în prezenta cauză nu poate privi decât temeinicia includerii numelui reclamantului pe listele în cauză și, prin urmare, nu poate repune în discuție legalitatea deciziilor prin care Consiliul a inclus numele fratelui său, Samer Foz, pe listele menționate (a se vedea în acest sens Hotărârea din 11 mai 2017, Barqawi/Consiliul,
T‑303/15
, nepublicată,
EU:T:2017:328
, punctul
). În speță, numele acestuia din urmă a fost inclus și menținut pe listele respective prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2019/87 a Consiliului din 21 ianuarie 2019 privind punerea în aplicare a Deciziei 2013/255 (
JO 2019, L 18
I, p. 13), prin Decizia (PESC) 2019/806 a Consiliului din 17 mai 2019 de modificare a Deciziei 2013/255 (
JO 2019, L 132, p. 36
) și prin Deciziile 2020/719 și 2021/855, precum și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/85 al Consiliului din 21 ianuarie 2019 privind punerea în aplicare a Regulamentului nr. 36/2012 (
JO 2019, L 18
I, p. 4), prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/798 al Consiliului din 17 mai 2019 privind punerea în aplicare a Regulamentului nr. 36/2012 (
JO 2019, L 132, p. 1
) și prin Regulamentele de punere în aplicare 2020/716 și 2021/848. În special, el a fost inclus ca urmare a statutului său de om de afaceri important care își desfășoară activitatea în Siria și a asocierii sale cu regimul sirian.
În orice caz, pe de o parte, reiese din Hotărârea din 24 noiembrie 2021, Foz/Consiliul (
T‑258/19
, nepublicată,
EU:T:2021:820
, punctul
), că, în ceea ce privește Decizia de punere în aplicare 2019/87, Deciziile 2019/806 și 2020/719 și Regulamentele de punere în aplicare 2019/85, 2019/798 și 2020/716, Samer Foz nu a dovedit în fața Tribunalului că aceste acte, care includ și mențin numele său pe listele în cauză, trebuiau să fie anulate. Pe de altă parte, în ceea ce privește actele de menținere din 2021, potrivit unei jurisprudențe constante, prezumția de legalitate a actelor instituțiilor Uniunii implică faptul că acestea produc efecte juridice atâta vreme cât nu au fost retrase, anulate în cadrul unei acțiuni în anulare sau declarate ca fiind lipsite de validitate în urma unei trimiteri preliminare sau a unei excepții de nelegalitate (a se vedea în acest sens Hotărârea din 21 decembrie 2011, Franța/People’s Mojahedin Organization of Iran,
C‑27/09 P
,
EU:C:2011:853
, punctul
și jurisprudența citată). Pe de altă parte, efectele actelor de menținere din 2021 în privința lui Samer Foz nu au fost suspendate ca urmare a unei cereri de măsuri provizorii. Așadar, toate actele prin care numele lui Samer Foz a fost inclus și menținut pe listele amintite continuă să producă efecte juridice.
În al doilea rând, ca răspuns la o măsură de organizare a procedurii adoptată de Tribunal, reclamantul susține că, pentru a stabili asocierea sa cu Samer Foz în sensul criteriului legăturii cu o persoană vizată de măsurile restrictive, ar trebui reținută numai o asociere comercială, cu excluderea legăturilor fraterne. În plus, el arată că asocierea cu Samer Foz nu constituie unul dintre criteriile de includere prevăzute la articolul 28 alineatul (2) literele (a)-(g) din Decizia 2013/255, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2015/1836, dat fiind că numele lui Samer Foz sau al oricărui alt membru al familiei Foz nu ar figura acolo. Consiliul susține că reiese din dosarul său că există o legătură strânsă între reclamant și Samer Foz pe plan profesional.
În această privință, motivele de includere din 2020 și din 2021 prin care Consiliul a apreciat că exista o legătură între reclamant și fratele său, Samer Foz, nu se limitează exclusiv la legăturile lor familiale, ci privesc și legăturile lor de afaceri. De altfel, Consiliul nu susține că apartenența la familia Foz este un criteriu de includere autonom, spre deosebire de apartenența la familiile Al‑Assad sau Makhlouf, care constituie un criteriu autonom, prevăzut ca atare la articolul 27 alineatul (2) litera (b) și la articolul 28 alineatul (2) litera (b) din Decizia 2013/255, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2015/1836, preluat, în ceea ce privește înghețarea fondurilor, la articolul 15 alineatul (1a) litera (b) din Regulamentul nr. 36/2012, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul 2015/1828. Prin urmare, în cadrul examinării criteriului legăturii cu o persoană sau cu o entitate vizată de măsurile restrictive, existența acestei legături fraterne trebuie examinată ca un element factual.
Acestea fiind precizate, trebuie să se verifice în prezent dacă ansamblul elementelor de probă prezentate de Consiliu îndeplinește sarcina probei care îi revine, în temeiul jurisprudenței amintite la punctul 73 de mai sus, și constituie astfel o serie de indicii suficient de concrete, precise și concordante pentru a susține motivele includerii numelui reclamantului în listele în cauză.
În această privință, reiese din motivele din 2020 și din 2021 că Consiliul a considerat că reclamantul era asociat cu fratele său, Samer Foz, ca urmare a activităților lor în cadrul Aman Holding și al ASM International General Trading. În plus, în ceea ce privește motivele din 2021, numele reclamantului a fost de asemenea menținut pe listele în cauză ca urmare a existenței unor legături de afaceri într‑un anumit număr de proiecte comerciale și în diverse activități cu ISIL desfășurate în numele regimului sirian. Prin urmare, trebuie să se examineze separat fiecare dintre aceste elemente.
[
omissis
]
–
Concluzii cu privire la legătura cu o persoană vizată de măsurile restrictive
În primul rând, reiese din cele de mai sus că reclamantul și fratele său, Samer Foz, întrețin legături în cadrul unor relații de afaceri. Mai întâi, la data adoptării actelor inițiale, Consiliul a demonstrat că reclamantul și Samer Foz aveau legături de afaceri prin intermediul întreprinderii familiale Aman Holding și al ASM International General Trading. În continuare, în ceea ce privește actele de menținere din 2020, Consiliul a demonstrat că cei doi frați întrețineau legături de afaceri prin intermediul întreprinderii familiale menționate. În sfârșit, în ceea ce privește actele de menținere din 2021, Consiliul a demonstrat că reclamantul și fratele său întrețineau legături de afaceri, dat fiind că aceștia desfășurau activități cu ISIL în numele regimului sirian.
Existența unor legături de afaceri între reclamant și fratele său, Samer Foz, se concretizează de asemenea printr‑o formă de concertare în gestionarea portofoliilor lor de acțiuni. Astfel,
primo
, din scrisoarea din 22 noiembrie 2020 și din certificatul de înregistrare, care atestă noua repartizare a acționariatului Aman Holding, prezentate de reclamant, reiese că atât acesta, cât și Samer Foz și‑au cedat părțile sociale în privința Aman Holding în aceeași perioadă (și anume între 22 noiembrie 2020 și 3 decembrie 2020). În această privință, argumentul reclamantului potrivit căruia cesiunea acțiunilor sale înainte de o perioadă de trei ani ar fi fost nelegală în conformitate cu articolul 96 alineatul (1) din legea siriană privind „prevenirea vânzării de acțiuni” nu este suficient susținut de elemente de probă. Acest argument este de asemenea nefondat, întrucât, în pofida pretinsei voințe a reclamantului de a se separa rapid de acțiunile sale, el nu demonstrează că a semnat contractul de vânzare din 2 aprilie 2020 decât după mai mult de o lună și trei săptămâni de la expirarea termenului prevăzut la articolul 96 alineatul (1) din legea menționată. În orice caz, această împrejurare nu modifică cu nimic faptul că cesiunea acțiunilor deținute de reclamant și de Samer Foz a intervenit într‑un interval de timp foarte scurt.
Secundo
, decizia de lichidare a ASM International General Trading ar dovedi existența unei anumite forme de concertare, astfel cum susține Consiliul. În această privință, din probele prezentate de reclamant reiese că decizia a fost adoptată la 26 martie 2019 de acționarii care compuneau adunarea extraordinară a acestei societăți, printre care Samer Foz și reclamantul, ca reacție la includerea numelui lui Samer Foz în listele în cauză, în luna ianuarie 2019.
În sfârșit, în înscrisurile sale, reclamantul nu susține că și‑a întrerupt relațiile cu Samer Foz sau că s‑a distanțat de acesta. În consecință, legăturile dintre reclamant și fratele său persistă.
În al doilea rând, reclamantul susține că elementele de probă anexate la cererea introductivă arată că nu este asociat regimului sau că nu exercită nicio influență asupra acestuia și că nu prezintă un risc de eludare.
[
omissis
]
Pe de altă parte, trebuie amintit că, potrivit articolului 27 alineatul (3) și articolului 28 alineatul (3) din Decizia 2013/255, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2015/1836, persoanele, entitățile sau organismele incluse în una dintre categoriile prevăzute la articolul 27 alineatul (2) și la articolul 28 alineatul (2) din decizia menționată nu sunt incluse sau menținute pe listele persoanelor și entităților enumerate în anexa I la Decizia 2013/255 dacă există suficiente informații care să indice printre altele că acestea nu prezintă un risc real de eludare. Această condiție a fost reluată, în ceea ce privește înghețarea fondurilor, la articolul 15 alineatul (1b) din Regulamentul nr. 36/2012, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul 2015/1828.
În această privință, în ceea ce privește persoanele asociate cu persoanele care furnizează sprijin guvernului în cauză, trebuie să se observe că, atunci când fondurile acestora sunt înghețate, există un risc care nu este neglijabil ca ele să exercite presiuni asupra persoanelor cu care sunt asociate pentru a eluda efectele măsurilor care le vizează (a se vedea în acest sens Hotărârea din 28 aprilie 2021, Sharif/Consiliul,
T‑540/19
, nepublicată,
EU:T:2021:220
, punctul
, și prin analogie Hotărârea din 4 septembrie 2015, NIOC și alții/Consiliul,
T‑577/12
, nepublicată,
EU:T:2015:596
, punctul
).
În speță, fratele recurentului, Samer Foz, care este inclus în listele în cauză, ocupă o poziție privilegiată în economia siriană. În acest sens, din informațiile extrase de pe site‑urile internet ale Atlantic Council și The Syria Report rezultă că el este unul dintre cei mai puternici oameni de afaceri din Siria. El este descris ca fiind „noul Rami Makhlouf” pe site‑urile internet ale Brookings Institution și The Syria Report. Pe de altă parte, articolul extras de pe site‑ul internet The Times adaugă că întreprinderile lui Samer Foz continuă să funcționeze în pofida sancțiunilor europene de înghețare a fondurilor care i‑au fost impuse în luna ianuarie 2019.
Ținând seama de poziția privilegiată a lui Samer Foz în economia siriană și de influența sa, de legăturile de afaceri prezente sau trecute existente între reclamant și Samer Foz, de faptul că sunt frați, de importanța întreprinderii familiale în care dețineau părți sociale și au ocupat posturi de răspundere, precum și de imposibilitatea de a înlătura o posibilă concertare între reclamant și Samer Foz pentru a ceda părțile lor sociale deținute la Aman Holding și pentru a dizolva și a lichida ASM International General Trading, este rezonabil să se considere că reclamantul prezintă un risc real de eludare a măsurilor restrictive.
În consecință, având în vedere toate cele ce precedă, trebuie să se considere că motivul includerii numelui reclamantului în listele în cauză ca urmare a legăturii sale cu o persoană vizată de măsurile restrictive este suficient de întemeiat, astfel încât, în raport cu acest criteriu, includerea numelui său în listele în cauză este întemeiată.
[
omissis
]

Pentru aceste motive,
TRIBUNALUL (Camera a patra)
declară și hotărăște:

1)
Respinge acțiunea.

2)
Îl obligă pe domnul Amer Foz la plata cheltuielilor de judecată.

Gervasoni
Madise
Martín y Pérez de Nanclares
Pronunțată astfel în ședință publică la Luxemburg, la 18 mai 2022.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: engleza.
(
)	Sunt redate numai punctele din prezenta hotărâre a căror publicare este considerată utilă de către Tribunal.