CELEX: 62020TJ0296
Společná zahraniční a bezpečnostní politika
Omezující opatření přijatá vůči Sýrii
Zmrazení finančních prostředků
Nesprávné posouzení
Přiměřenost
Právo na vlastnictví
Právo vykonávat hospodářskou činnost
Zneužití pravomoci
Povinnost uvést odůvodnění
Právo na obhajobu
Právo na spravedlivý proces
Určení kritérií pro zařazení na seznam

)
Amer Foz, žalobce, se domáhá návrhem podaným na základě článku 263 SFEU zrušení prováděcího rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/212 ze dne 17. února 2020, kterým se provádí rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii (
Úř. věst. 2020, L 43
I, s. 6), prováděcího nařízení Rady (EU) 2020/211 ze dne 17. února 2020, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (
Úř. věst. 2020, L 43
I, s. 1), rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/719 ze dne 28. května 2020, kterým se mění rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii (
Úř. věst. 2020, L 168, s. 66
), prováděcího nařízení Rady (EU) 2020/716 ze dne 28. května 2020, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (
Úř. věst. 2020, L 168, s. 1
), rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/855 ze dne 27. května 2021, kterým se mění rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii (
Úř. věst. 2021, L 188, s. 90
), a prováděcího nařízení Rady (EU) 2021/848 ze dne 27. května 2021, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (
Úř. věst. 2021, L 188, s. 18
), v rozsahu, v němž těmito akty bylo jeho jméno zařazeno na seznamy připojené k uvedeným aktům a na těchto seznamech ponecháno.
Skutečnosti předcházející sporu a skutečnosti, které nastaly po podání žaloby
[
omissis
]
Prováděcím rozhodnutím 2020/212 a prováděcím nařízením 2020/211 (dále jen společně „původní akty“) bylo jméno žalobce vloženo na řádek 291 seznamu obsaženého v oddílu A (Osoby) přílohy I rozhodnutí 2013/255 a vloženo na řádek 291 seznamu obsaženého v oddíle A (Osoby) přílohy II nařízení č. 36/2012 (dále jen společně „dotčené seznamy“).
„Identifikační údaje“ uvedené v dotčených seznamech uvádějí, že žalobce je mužského pohlaví, má zejména syrskou státní příslušnost a narodil se dne 11. března 1976. Mimoto jsou v nich uvedeny jeho pozice jako pozice „generální[ho] ředitel[e] společnosti ASM International General Trading LLC“. Nakonec jsou v nich uvedeni „Samer Foz; společnost Aman Holding [(Aman Dimashq JSC)]“ a společnost „ASM International General Trading LLC“ jako „příbuzní/obchodní společníci/subjekty nebo partneři/vazby“ žalobce.
Dále odůvodnění zařazení jména žalobce na dotčené seznamy zní následovně:
„Přední podnikatel s osobními a rodinnými podnikatelskými zájmy a aktivitami v řadě odvětví syrského hospodářství, mimo jiné prostřednictvím společnosti Aman Holding (dříve známé jako Aman Group). Prostřednictvím společnosti Aman Holding má finanční prospěch z přístupu k obchodním příležitostem a podporuje […] režim [Bašára Asáda], včetně zapojením se do režimem podporovaného projektu Marota City. Od roku 2012 je rovněž generálním ředitelem společnosti ASM International [General] Trading LLC.
Je rovněž spojen se svým bratrem Samerem Fozem, který je od ledna 2019 označen ze strany [Evropské unie] jako přední syrský podnikatel působící v Sýrii a podporující syrský režim nebo mající z něj prospěch.“
[
omissis
]
Dne 28. května 2020 přijala Rada jednak rozhodnutí 2020/719, kterým byla prodloužena platnost rozhodnutí 2013/255 do 1. června 2021, a jednak prováděcí nařízení 2020/716 (dále společně jen „akty o ponechání na seznamech z roku 2020“). Jméno žalobce bylo ponecháno na řádku 291 dotčených seznamů na základě totožného odůvodnění, jako jsou odůvodnění uvedená v původních aktech (dále jen „odůvodnění z roku 2020“).
[
omissis
]
Dne 27. května 2021 přijala Rada jednak rozhodnutí 2021/855, kterým byla prodloužena platnost rozhodnutí 2013/255 do 1. června 2022, a jednak prováděcí nařízení 2021/848 (dále společně jen „akty o ponechání na seznamech z roku 2021“). Jméno žalobce bylo ponecháno na řádku 291 dotčených seznamů. Rada odůvodnila přijetí omezujících opatření vůči žalobci uvedením odlišných důvodů, než jsou důvody uvedené v původních aktech a aktech o ponechání na seznamech z roku 2020 (dále jen „odůvodnění z roku 2021“).
Pokud jde o „identifikační údaje“ uvedené v dotčených seznamech, akty o ponechání na seznamech z roku 2021 přebírají informace uvedené v bodě 13 výše. Mimoto pozice žalobce jsou v nich napříště popsány jako pozice „zakladatel[e] společnosti District 6 Company a zakládající[ho] partner[a] společnosti Easy Life Company“, údaj u společnosti „ASM International General Trading LLC“ byl odstraněn a údaj „místopředseda společnosti Asas Steel Company“ byl doplněn jakožto „příbuzní/obchodní společníci/subjekty nebo partneři/vazby“ žalobce.
Dále, pokud jde o odůvodnění z roku 2021, zní následovně:
„Přední podnikatel s osobními a rodinnými podnikatelskými zájmy a aktivitami v řadě odvětví syrského hospodářství. Má finanční prospěch z přístupu k obchodním příležitostem a podporuje syrský režim. V letech 2012 až 2019 byl generálním ředitelem společnosti ASM International [General] Trading LLC.
Je rovněž spojen se svým bratrem Samerem Fozem, který je od ledna 2019 označen ze strany Rady jako přední syrský podnikatel působící v Sýrii a podporující syrský režim nebo mající z něj prospěch. Spolu se svým bratrem realizuje řadu komerčních projektů, zejména v oblasti Adra al-Ummalija [(předměstí Damašku)]. Mezi tyto projekty patří továrna, která vyrábí kabely a příslušenství pro ně, jakož i projekt výroby elektřiny pomocí solární energie. Účastnili se rovněž různých činností s [Islámským státem v Iráku a Levantě (ISIL), Dá'iš] jménem […] režimu [Bašára Asáda], včetně poskytování zbraní a střeliva výměnou za pšenici a ropu [olej].“
[
omissis
]
Návrhová žádání účastníků řízení
Žalobce navrhuje, aby Tribunál:
–
zrušil původní akty, akty o ponechání na seznamech z roku 2020 a akty o ponechání na seznamech z roku 2021 (dále společně jen „napadené akty“) v rozsahu, v němž se jej týkají,
–
uložil Radě náhradu nákladů řízení.
Rada navrhuje, aby Tribunál:
–
žalobu zamítl;
–
uložil žalobci náhradu nákladů řízení;
–
podpůrně, pro případ, že by Tribunál zrušil napadené akty v rozsahu, v němž se týkají žalobce, nařídil zachování účinků rozhodnutí 2020/719 a 2021/855 v rozsahu, v němž se ho týkají, až do okamžiku, kdy nastanou účinky částečného zrušení prováděcích nařízení 2020/716 a 2021/848.
Formulaci třetího bodu návrhových žádání Rady uvedenou v bodě 29 výše, kterou byl opraven překlep obsažený ve vyjádření Rady k druhému návrhu na úpravu žaloby, Rada na jednání přijala, což bylo zaznamenáno do protokolu z jednání.
Právní otázky
[
omissis
]
K prvnímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z nesprávného posouzení
Úvodní poznámky
[
omissis
]
Žalobce v podstatě zaprvé tvrdí, že Rada sama uznala, že není podnikatelem „působícím v Sýrii“ ve smyslu čl. 27 odst. 2 písm. a) a čl. 28 odst. 2 písm. a) rozhodnutí 2013/255, ve znění rozhodnutí 2015/1836. Zadruhé popírá, že je „podnikatelem s osobními a rodinnými podnikatelskými zájmy a aktivitami v řadě odvětví syrského hospodářství“. Zatřetí tvrdí, že nemůže být považován za „předního“ podnikatele. Začtvrté tvrdí, že není napojen na režim Bašára Asáda, nemá na tento režim žádný vliv a nepředstavuje skutečné riziko obcházení sankcí vztahujících se na tento režim. Zapáté tvrdí, že již není zapojen do činnosti společnosti ASM International General Trading, jelikož tato společnost vstoupila do likvidace a byla zrušena. Zašesté má za to, že není zapojen do činnosti společností se sídlem v Sýrii ani do činnosti společnosti Aman Holding JSC. Zasedmé tvrdí, že z profesního hlediska není obchodním společníkem Samera Foze. Zaosmé uvádí, že skutečnost, že má vazby na Samerea Foze, nezpochybňuje naprostou neexistenci jeho napojení na režim Bašára Asáda, neboť sám Samer Foz není nijak na uvedený režimem napojen a před Tribunálem napadá zařazení vlastního jména na dotčené seznamy. Zadeváté tvrdí, že není zapojen do projektu Marota City, takže nemohl využívat vyvlastněné pozemky patřící osobám, které byly v důsledku konfliktu v Sýrii přesídleny, což jim zabránilo v tom, aby se vrátily do svých domovů. Zadesáté není podle něj uvedený projekt podporován syrským režimem.
Rada s argumenty žalobce nesouhlasí.
K určení okolností odůvodnění pro zařazení na seznam, které se vztahují ke každému z kritérií pro zařazení na seznam
Jak bylo uvedeno v bodě 46 výše, z odůvodnění z roku 2020 a 2021 je třeba vyvodit, že jméno žalobce bylo na dotčené seznamy zařazeno a na těchto seznamech ponecháno na základě tří kritérií, a sice kritéria předního podnikatele působícího v Sýrii, kritéria napojení na syrský režim a kritéria vazby na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření. Pro posouzení opodstatněnosti použití těchto kritérií v projednávané věci je třeba nejprve určit skutkové okolnosti odůvodnění zařazení na seznam, které spadají pod každé z kritérií.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že nelze vyloučit, že se důvody pro zařazení určité osoby na seznam do určité míry překrývají v tom smyslu, že určitá osoba může být kvalifikována jako přední podnikatel působící v Sýrii a považována za osobu, která má v rámci svých činností prospěch ze syrského režimu nebo tento režim prostřednictvím týchž činností podporuje. To vyplývá právě z toho, jak je uvedeno v bodě 6 odůvodnění rozhodnutí 2015/1836, že úzké napojení na syrský režim a jeho podpora ze strany této kategorie osob jsou jedním z důvodů, proč se Rada rozhodla tuto kategorii vytvořit. To však nemění nic na tom, že se i v tomto případě jedná o odlišná kritéria (rozsudek ze dne 23. září 2020, Kaddour v. Rada,
T‑510/18
,
EU:T:2020:436
, bod
).
Pokud se Rada rozhodne zařadit na seznam jméno osoby z důvodu jejího postavení jakožto předního podnikatele působícího v Sýrii, není povinna v odůvodnění zařazení této osoby na seznam uvádět, že má prospěch ze syrského režimu nebo že tento režim podporuje. Pokud tak učiní, znamená to, že vůči němu hodlá uplatnit také kritérium stanovené v čl. 27 odst. 1 a v čl. 28 odst. 1 rozhodnutí 2013/255, ve znění rozhodnutí 2015/1836. Tento výklad může nejlépe zaručit užitečný účinek každého z odstavců 1 a 2 článku 27 a článku 28 rozhodnutí 2013/255, ve znění rozhodnutí 2015/1836, a umožnit zařazeným osobám přesně určit, na základě kterých kritérií bylo jejich jméno zařazeno nebo ponecháno na dotčených seznamech (rozsudek ze dne 23. září 2020, Kaddour v. Rada,
T‑510/18
,
EU:T:2020:436
, bod
).
Konstatování uvedené v bodě 82 výše se použije obdobně na kritérium vazby na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření. Osoba může být totiž kvalifikována jako přední podnikatel působící v Sýrii a považována za osobu, která má na základě těchto činností, zejména prostřednictvím obchodních vztahů, vazby na jinou osobou, na níž se vztahují omezující opatření (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 31. května 2018, Kaddour v. Rada,
T‑461/16
,
EU:T:2018:316
, bod
). Rovněž může být tato osoba napojena na syrský režim a současně mít ze stejných důvodů vazbu na osobu, na kterou se vztahují omezující opatření.
[
omissis
]
K vazbě žalobce na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření
–
K rozsahu kritéria pro zařazení na seznam
Z odůvodnění z roku 2020 a 2021, připomenutých v bodech 14 a 25 výše v podstatě vyplývá, že jméno žalobce bylo na dotčené seznamy zařazeno a na těchto seznamech ponecháno zejména z důvodu rodinných podnikatelských zájmů a jeho spojení s jeho bratrem, Samerem Fozem, který je na uvedených seznamech uveden od ledna 2019.
Zaprvé podle žalobce jeho bratr Samer Foz napadá zařazení svého jména na dotčené seznamy a ponechání na těchto seznamech v rámci žaloby zapsané pod číslem věci T‑258/19. Mimoto Samer Foz podal žalobu, zapsanou pod číslem věci T‑481/21, znějící na zrušení aktů o ponechání na seznamech z roku 2021 v rozsahu, v němž se jej týkají.
V tomto ohledu je nutné připomenout, že přezkum prováděný Tribunálem v projednávané věci se může týkat pouze opodstatněnosti zařazení jména žalobce na dotčené seznamy a nemůže tedy zpochybnit legalitu rozhodnutí, kterými Rada zařadila jméno jeho bratra, Samera Foze, na uvedené seznamy (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 11. května 2017, Barqawi v. Rada,
T‑303/15
, nezveřejněný,
EU:T:2017:328
, bod
). V projednávané věci bylo jméno posledně uvedeného zařazeno na tyto seznamy a ponecháno na nich prováděcím rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/87 ze dne 21. ledna 2019, kterým se provádí rozhodnutí 2013/255 (
Úř. věst. 2019, L 18
l, s. 13), rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/806 ze dne 17. května 2019, kterým se mění rozhodnutí 2013/255 (
Úř. věst. 2019, L 132, s. 36
), a rozhodnutími 2020/719 a 2021/855, jakož i prováděcím nařízením Rady (EU) 2019/85 ze dne 21. ledna 2019, kterým se provádí nařízení č. 36/2012 (
Úř. věst. 2019, L 18
I, s. 4), prováděcím nařízením Rady (EU) 2019/798 ze dne 17. května 2019, kterým se provádí nařízení č. 36/2012 (
Úř. věst. 2019, L 132, s. 1
) a prováděcími nařízeními 2020/716 a 2021/848. Na seznam bylo jeho jméno zařazeno zejména z důvodu jeho postavení jako předního podnikatele působícího v Sýrii a jeho napojení na syrský režim.
V každém případě z rozsudku ze dne 24. listopadu 2021, Foz v. Rada (
T‑258/19
, nezveřejněný,
EU:T:2021:820
, bod
), vyplývá, že pokud jde o prováděcí rozhodnutí 2019/87, rozhodnutí 2019/806 a 2020/719 a prováděcí nařízení 2019/85, 2019/798 a 2020/716, Samer Foz před Tribunálem neprokázal, že tyto akty, kterými bylo jeho jméno zařazeno na dotčené seznamy a ponecháno na nich, musejí být zrušeny. Dále, pokud jde o akty o ponechání na seznamech z roku 2021, podle ustálené judikatury presumpce legality aktů unijních orgánů znamená, že tyto akty vyvolávají právní účinky tak dlouho, dokud nejsou vzaty zpět, zrušeny v rámci žaloby na neplatnost nebo prohlášeny za neplatné v návaznosti na žádost o rozhodnutí o předběžné otázce nebo na námitku protiprávnosti (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 21. prosince 2011, Francie v. People’ s Mojahedin Organization of Iran,
C‑27/09 P
,
EU:C:2011:853
, bod
a citovaná judikatura). Mimoto účinky aktů o ponechání na seznamech z roku 2021 ve vztahu k Samerovi Fozovi nebyly v návaznosti na návrh na předběžná opatření pozastaveny. Všechny akty, kterými bylo jméno Samera Foze zařazeno na uvedené seznamy a ponecháno na nich, proto nadále vyvolávají právní účinky.
Zadruhé žalobce v odpovědi na organizační procesní opatření přijaté Tribunálem tvrdí, že k prokázání spojení se Samerem Fozem ve smyslu kritéria vazby na osobu, na kterou se vztahují omezující opatření, lze uplatnit pouze obchodní spojení, nikoliv sourozenecké vazby. Mimoto uvádí, že spojení se Samerem Fozem nepředstavuje jedno z kritérií pro zařazení na seznam, stanovených v čl. 28 odst. 2 písm. a) až g) rozhodnutí 2013/255, ve znění rozhodnutí 2015/1836, jelikož v těchto ustanoveních není uvedeno jméno Samera Foze ani jakéhokoli jiného člena rodiny Fozů. Rada tvrdí, že z jejího spisu vyplývá, že žalobce a Samer Foz mají z profesního hlediska úzké vazby.
V tomto ohledu se odůvodnění pro zařazení na seznam z roku 2020 a 2021, v nichž měla Rada za to, že existuje vazba mezi žalobcem a jeho bratrem, Samerem Fozem, neomezují výlučně na jejich rodinné vazby, ale týkají se rovněž jejich obchodních vztahů. Rada ostatně netvrdí, že příslušnost k rodině Fozů je samostatným kritériem pro zařazení na seznam na rozdíl od příslušnosti k rodinám Asadů nebo Machlúfů, která představuje samostatné kritérium, jež jako takové stanoví čl. 27 odst. 2 písm. b) a čl. 28 odst. 2 písm. b) rozhodnutí 2013/255, ve znění rozhodnutí 2015/1836, a které bylo v souvislosti se zmrazením finančních prostředků převzato do čl. 15 odst. 1a písm. b) nařízení č. 36/2012, ve znění nařízení č. 2015/1828. V rámci přezkumu kritéria vazby na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření, je proto třeba existenci této sourozenecké vazby posuzovat jako skutkovou okolnost.
Po tomto upřesnění je nyní třeba ověřit, zda Rada předložením souhrnu důkazů unesla důkazní břemeno, které jí přísluší na základě judikatury připomenuté v bodě 73 výše, a tento souhrn tak představuje soubor dostatečně konkrétních, přesných a shodujících se nepřímých důkazů na podporu důvodů pro zařazení jména žalobce na dotčené seznamy.
V tomto ohledu z odůvodnění z roku 2020 a 2021 vyplývá, že Rada měla za to, že žalobce má vazbu na svého bratra, Samera Foze, z důvodu jejich činnosti ve společnostech Aman Holding a ASM International General Trading. Mimoto, pokud jde o odůvodnění z roku 2021, jméno žalobce bylo ponecháno na dotčených seznamech také z důvodu existence obchodních vztahů v rámci určitého počtu obchodních projektů a při různých činnostech s ISIL vedených jménem syrského režimu. Každou z těchto skutečností je tudíž třeba přezkoumat samostatně.
[
omissis
]
–
Závěry týkající se vazby na osobu, na kterou se vztahují omezující opatření
Zaprvé z výše uvedeného vyplývá, že žalobce a jeho bratr, Samer Foz, udržují vazby v rámci obchodních vztahů. Rada ke dni přijetí původních aktů především prokázala, že žalobce a Samer Foz udržují obchodní vztahy prostřednictvím rodinného podniku Aman Holding a ASM International General Trading. Dále, pokud jde o akty o ponechání na seznamech z roku 2020, Rada prokázala, že oba bratři udržují obchodní vztahy prostřednictvím uvedeného rodinného podniku. Konečně, pokud jde o akty o ponechání na seznamech z roku 2021, Rada prokázala, že žalobce a jeho bratr udržují obchodní vztahy, neboť se účastní na činnostech ISIL jménem syrského režimu.
Existence obchodních vztahů mezi žalobcem a jeho bratrem, Samerem Fozem, se projevuje rovněž formou vzájemné shody při správě jejich akciových portfolií. Zaprvé z dopisu ze dne 22. listopadu 2020 a z osvědčení o zápisu, které osvědčuje novou strukturu akcionářů společnosti Aman Holding, předložených žalobcem, totiž vyplývá, že žalobce a Samer Foz převedli své podíly na společnosti Aman Holding během téhož období (a sice mezi 22. listopadem 2020 a 3. prosincem 2020). V tomto ohledu není argument žalobce, podle kterého by byl převod jeho akcií před uplynutím období 3 let podle čl. 96 odst. 1 syrského zákona o „předcházení prodeji akcií“ protiprávní, dostatečně podložen důkazy. Tento argument je také neopodstatněný, jelikož navzdory tvrzené vůli žalobce rychle se svých akcií zbavit, pouze dokládá, že kupní smlouvu ze dne 2. dubna 2020 podepsal až za více než jeden měsíc a tři týdny po uplynutí lhůty stanovené v čl. 96 odst. 1 uvedeného zákona. Tato okolnost každopádně nemění nic na tom, že k převodu akcií držených žalobcem a Samerem Fozem došlo ve velmi krátké době. Zadruhé rozhodnutí o likvidaci společnosti ASM International General Trading svědčí o existenci určité formy jednání ve vzájemné shodě, jak tvrdí Rada. V tomto ohledu z důkazů předložených žalobcem vyplývá, že rozhodnutí bylo přijato akcionáři, kteří se dostavili na mimořádnou valnou hromadu této společnosti, včetně Samera Foze a žalobce, dne 26. března 2019 v reakci na zařazení jména Samera Foze na dotčené seznamy v lednu 2019.
Konečně žalobce ve svých písemnostech netvrdí, že přerušil své vztahy se Samerem Fozem, nebo že se od něj distancoval. Vazby mezi žalobcem a jeho bratrem proto nadále trvají.
Zadruhé žalobce tvrdí, že z důkazů připojených k žalobě vyplývá, že není napojen na režim nebo na něj nemá žádný vliv a nepředstavuje skutečné riziko obcházení.
[
omissis
]
Mimoto je třeba připomenout, že podle čl. 27 odst. 3 a čl. 28 odst. 3 rozhodnutí 2013/255, ve znění rozhodnutí 2015/1836, se osoby, subjekty nebo orgány spadající do některé z kategorií uvedených v čl. 27 odst. 2 a čl. 28 odst. 2 uvedeného rozhodnutí nezařadí na seznam osob a subjektů uvedený v příloze I nebo se na tomto seznamu neponechají, je-li k dispozici dostatek informací o tom, že nepředstavují skutečné riziko obcházení. Tato podmínka byla převzata, pokud jde o zmrazení finančních prostředků, do čl. 15 odst. 1b nařízení č. 36/2012, ve znění nařízení 2015/1828.
Pokud jde v tomto ohledu o osoby spojené s osobami, které poskytují podporu dotčené vládě, je třeba poznamenat, že jsou-li zmrazeny finanční prostředky těchto osob, existuje nezanedbatelné riziko, že budou vyvíjet tlak na osoby, které jsou s nimi spojeny, za účelem obcházení účinku opatření, která se jich týkají (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 28. dubna 2021, Sharif v. Rada,
T‑540/19
, nezveřejněný,
EU:T:2021:220
, bod
, a obdobně rozsudek ze dne 4. září 2015, NIOC a další v. Rada,
T‑577/12
, nezveřejněný,
EU:T:2015:596
, bod
).
V projednávané věci má bratr žalobce, Samer Foz, který je zařazen na dotčené seznamy, výsadní postavení v syrské ekonomice. V tomto smyslu informace pocházející z internetových stránek Atlantic Council a The Syria Report uvádějí, že je jedním z nejmocnějších podnikatelů v Sýrii. Internetové stránky Brookings Institution a The Syria Report ho popisují jako „nového Ramiho Maklúfa“. Mimoto v článku pocházejícího z internetové stránky The Times se dodává, že podniky Samera Foze nadále fungují navzdory evropským sankcím zmrazení finančních prostředků, které na ně byly uvaleny v lednu 2019.
S ohledem na výsadní postavení Samera Foze v syrské ekonomice a na jeho vliv, stávající či minulé obchodní vztahy mezi žalobcem a Samerem Fozem, skutečnost, že jsou bratři, význam rodinného podniku, ve kterém drželi podíly a zastávali odpovědné pozice, jakož i nemožnost vyloučit možnou vzájemnou shodu mezi žalobcem a Samerem Fozem za účelem převodu jejich podílů na společnosti Aman Holding a zrušení a likvidace společnosti ASM International General Trading, je důvodné se domnívat, že žalobce představuje skutečné nebezpečí obcházení omezujících opatření.
S ohledem na výše uvedené je třeba mít tedy za to, že odůvodnění zařazení jména žalobce na dotčené seznamy z důvodu jeho vazby na osobu, na kterou se vztahují omezující opatření, je dostatečně podložené, takže s ohledem na toto kritérium je zařazení jeho jména na dotčené seznamy opodstatněné.
[
omissis
]

Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (čtvrtý senát)
rozhodl takto:

1)
Žaloba se zamítá.

2)
Amerovi Fozovi se ukládá náhrada nákladů řízení.

Gervasoni
Madise
Martín y Pérez de Nanclares
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 18. května 2022.
Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.
(
) – Jsou uvedeny pouze body tohoto rozsudku, jejichž zveřejnění Tribunál považuje za účelné.