CELEX: 62019CJ0822
Řízení o předběžné otázce
Celní unie
Společný celní sazebník
Kombinovaná nomenklatura
Sazební zařazení zboží
Podpoložky sazebníku 1702 90 95, 2912 49 00 a 3824 90 92
Vodný roztok

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu podpoložek 17029095 a 29124900 kombinované nomenklatury, která je uvedena v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (
Úř. věst. 1987, L 256, s. 1
; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), ve znění vyplývajícím z nařízení Komise (ES) č. 1101/2014 ze dne 16. října 2014 (
Úř. věst. 2014, L 312, s. 1
) (dále jen „KN“).
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Braşov (Regionální generální ředitelství pro veřejné finance v Brašově, Rumunsko) a Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală a Vămilor – Direcţia Regională Vamală Braşov – Biroul Vamal de Interior Sibiu (Národní agentura daňové správy – Generální celní ředitelství – Regionální celní ředitelství v Brašově – Celní úřad v Sibiu, Rumunsko) a společností Flavourstream SRL ve věci sazebního zařazení vodného roztoku dováženého z Kanady a uváděného na trh pod názvem „AURIC GMO FREE“, který se získá tepelným rozkladem dextrózy a je využíván v potravinářském průmyslu k aromatizaci potravin.
Právní rámec
Mezinárodní právo
Harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“) byl vypracován Světovou celní organizací („WCO“) a zaveden mezinárodní úmluvou o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží, uzavřenou v Bruselu dne 14. června 1983, která byla společně s protokolem o její změně ze dne 24. června 1986 schválena jménem Evropského hospodářského společenství rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (
Úř. věst. 1987, L 198, s. 1
; Zvl. vyd. 02/02, s. 288).
Vysvětlivky k HS byly vypracovány WCO v souladu s ustanoveními Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží.
Podle všeobecných vysvětlivek k HS týkajících se kapitoly 29 HS, nazvané „Organické chemikálie“, platí
(neoficiální překlad)
:
„Samostatná chemicky definovaná sloučenina je látka tvořená jedním druhem molekuly (zejména kovalentní nebo iontová), jejíž složení je definováno stálou vazbou mezi jejími prvky a která může být znázorněna jedinečným strukturním diagramem. V krystalové mřížce se molekuly periodicky opakují.
Samostatné chemicky definované sloučeniny obsahující látky, které byly úmyslně přidány během jejich výroby nebo po jejich výrobě (včetně čištění), jsou z této kapitoly vyloučeny. […]
Tyto sloučeniny mohou obsahovat nečistoty (poznámka 1 a). […]
Pojem [‚]nečistoty[‘] se vztahuje výlučně na látky, jejichž výskyt v samostatné chemické sloučenině je výlučně a přímo výsledkem výrobního procesu (včetně čištění). Tyto látky mohou být důsledkem kteréhokoli z prvků, které vstoupily do výroby a jsou především následující:
a)
Nemodifikované suroviny,
b)
nečistoty, které se nacházejí v nemodifikovaných surovinách,
c)
činidla používaná ve výrobním procesu (včetně čištění),
d)
vedlejší produkty.
Je však třeba poznamenat, že [uvedené] látky se ne vždy považují za [‚] nečistoty[‘] povolené na základě poznámky 1 a). Jsou-li tyto látky záměrně ponechány ve výrobku, aby mohl být použit ke zvláštnímu účelu, a nikoli k jeho obecnému účelu, nejsou považovány za nečistoty, jejichž výskyt je přípustný.“
Vysvětlivka 1 a) v rámci vysvětlivek k HS týkajících se této kapitoly uvádí, že čísla v rámci této kapitoly obsahují pouze „samostatné chemicky definované organické sloučeniny, též obsahující nečistoty“ (neoficiální překlad).
Vysvětlivka 1 b) v rámci vysvětlivek k HS týkajících se kapitoly 38, nadepsané „Různé chemické výrobky“, upřesňuje, že tato kapitola nezahrnuje „směsi chemikálií s potravinami nebo jinými látkami s výživnou hodnotou, používané při přípravě lidských potravin (zpravidla číslo 2106)“ (neoficiální překlad).
Všeobecné vysvětlivky k HS týkající se kapitoly 38 HS uvádí (neoficiální překlad):
„Pro účely poznámky 1 b) k této kapitole se označení [‚]potraviny nebo jiné látky s výživnou hodnotou[‘] vztahuje hlavně na výrobky oddílů I až IV způsobilé k lidskému požívání.
[…]
Pouhá přítomnost potravin nebo jiných látek s výživnou hodnotou ve směsi nestačí k tomu, aby byla tato směs vyloučena z kapitoly 38 na základě poznámky 1 písm. b) k této kapitole. Látky, jejichž výživná hodnota má pouze podružný význam z hlediska jejich funkce jako chemických výrobků, používaných například jako potravinářské přídatné látky nebo pomocné látky, se pro účely této poznámky nepovažují za potraviny nebo jiné látky s výživnou hodnotou. Směsi, které jsou podle této poznámky vyloučeny z kapitoly 38, patří k těm kategoriím výrobků, které jsou používány při přípravě výrobků určených k lidské spotřebě a jejichž hodnota spočívá na jejich výživných vlastnostech.
Unijní právo
Kombinovaná nomenklatura
Podle článku 1 odst. 1 nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení Rady (ES) č. 254/2000 ze dne 31. ledna 2000 (
Úř. věst. 2000, L 28, s. 16
), „[Evropská komise zavede kombinovanou nomenklaturu], která současně splňuje požadavky jak společného celního sazebníku, tak i statistiky vnějšího obchodu [Evropské unie] a jiných politik [Unie], které se týkají dovozu nebo vývozu zboží“.
Kombinovaná nomenklatura zavedená nařízením č. 2658/87 upravuje celní zařazení zboží dovezeného do Unie. KN přejímá šestimístné číselné položky a podpoložky HS a pouze sedmá a osmá číslice utváří její vlastní členění.
Podle článku 12 odst. 1 nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení č. 254/2000, přijme Evropská komise každoročně nařízením úplnou verzi kombinované nomenklatury a celních sazeb vyplývající z opatření přijatých Radou Evropské unie nebo Komisí. Toto nařízení se vyhlásí v
Úředním věstníku Evropské unie
nejpozději dne 31. října a použije se ode dne 1. ledna následujícího roku.
Druhá část KN, nadepsaná „Celní sazebník“, obsahuje mimo jiné třídu IV, nadepsanou „Výrobky potravinářského průmyslu; nápoje, lihoviny a ocet; tabák a vyrobené tabákové náhražky“.
Tato třída zahrnuje kapitolu 17, nadepsanou „Cukr a cukrovinky“, přičemž doplňková poznámka 8 k této kapitole uvádí, že „[v] celé nomenklatuře se směsi cukru s malým množstvím jiných látek zařazují do kapitoly 17, pokud nemají charakter přípravku zařazeného jinde“.
Uvedená kapitola obsahuje rovněž číslo 1702, strukturované následovně:
„1702
Ostatní cukry, včetně chemicky čisté laktózy, maltózy, glukózy a fruktózy, v pevném stavu; cukerné sirupy bez přísady aromatických přípravků nebo barviv; umělý med, též smíšený s přírodním medem; karamel:
[…]
[…]
1702 90
‐ Ostatní, včetně invertního cukru a ostatního cukru a směsí cukerného sirupu obsahujících 50 % hmotnostních fruktózy v sušině:
[…]

1702 90 71
[…]
1702 90 75
1702 90 79
[…]
1702 90 95
[…]
‐ ‐ Karamel
‐ ‐ ‐ Obsahující 50 % hmotnostních nebo více sacharózy v sušině
[…]
‐ ‐ ‐ ‐ V prášku, též aglomerovaný
‐ ‐ ‐ ‐ Ostatní
[…]
‐ ‐ Ostatní“.
Třída VI druhé části KN obsahuje kapitolu 29, nazvanou „Organické chemikálie“.
Poznámka č. 1 písm. a) a b) k této kapitole uvádí:
„Není-li stanoveno jinak, patří do této kapitoly pouze:
a)
samostatné chemicky definované organické sloučeniny, též obsahující nečistoty;
[…]
d)
výrobky uvedené výše v písmenu a) rozpuštěné ve vodě;
Kapitola 29 KN obsahuje číslo 2912, které je strukturováno následovně:
„2912
Aldehydy, též s jinou kyslíkatou funkcí; cyklické polymery aldehydů; paraformaldehyd:
[…]
[…]

– Aldehydalkoholy, aldehydethery, aldehydfenoly a aldehydy s jinou kyslíkatou funkcí:
[…]
2912 49 00
[…]
[…]
‐ ‐ Ostatní
[…]“
Třída VI druhé části KN obsahuje dále kapitolu 38, nazvanou „Různé chemické výrobky“.
Poznámka č. 1 písm. a) a b) k této kapitole uvádí:
„Do této kapitoly nepatří:
a)
samostatné chemicky definované prvky nebo sloučeniny, kromě následujících [uvedených níže v bodech 1 až 5]:
[…];
b)
směsi chemikálií s potravinami nebo jinými látkami s výživnou hodnotou, používané při přípravě lidských potravin (zpravidla číslo 2106)“.
Kapitola 38 KN obsahuje číslo 3824, které je strukturováno následovně:
„3824
Připravená pojidla pro licí formy nebo jádra; chemické výrobky a přípravky chemického průmyslu nebo příbuzných průmyslových odvětví (včetně sestávajících ze směsí přírodních výrobků), jinde neuvedené ani nezahrnuté:
[…]
[…]
3824 90
– ostatní:

[…]
– – ostatní:
[…]
– – – ostatní:
[…]

– – – – Chemické výrobky nebo přípravky, sestávající převážně z organických sloučenin, jinde neuvedené ani nezahrnuté:
3824 90 92
– – – – – V kapalném stavu při 20 °C
[…]
[…]“
Nařízení Rady (ES) č. 1333/2008
Příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (
Úř. věst. 2008, L 354, s. 16
), která obsahuje unijní seznam potravinářských přídatných látek povolených v potravinách a podmínky pro jejich používání, uvádí v části B bodě 1, nazvané „Barviva“, „Karamel“ (E 150a), a v poznámce pod čarou č. 1 týkající se této přídatné látky upřesňuje, že „[v]ýraz karamel se vztahuje na výrobky více či méně intenzivní hnědé barvy určené k barvení“ a „[n]ejedná se o sladký aromatický výrobek získaný zahřátím cukru, který je používán k ochucení potravin (například cukrovinek, pečiva, alkoholických nápojů)“.
Nařízení Rady (ES) č. 1334/2008
Článek 3 odst. 2 písm. a) body i) a ii) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o aromatech a některých složkách potravin s aromatickými vlastnostmi pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 1601/91, nařízení (ES) č. 2232/96 a č. 110/2008 a směrnice 2000/13/ES (
Úř. věst. 2008, L 354, s. 34
), stanoví:
„Pro účely tohoto nařízení se dále rozumí:
a)
‚aromaty‘ produkty:
i)
neurčené ke spotřebě jako takové, které jsou přidávány do potravin za účelem dodání nebo úpravy vůně nebo chuti;
ii)
vyrobené nebo sestávající z těchto kategorií: aromatických látek, aromatických přípravků, látek určených k aromatizaci získaných tepelným postupem, kouřových aromatických přípravků, prekurzorů určených k aromatizaci nebo jiných látek určených k aromatizaci nebo jejich směsí“.
Spor v původním řízení a předběžná otázka
Společnost Flavourstream dovezla do Evropské unie z Kanady zásilku zboží sestávající ze tří kontejnerů obsahujících 3300 kg vodného roztoku získaného tepelným rozkladem dextrózy používané v potravinářském průmyslu, který je uváděn na trh pod názvem „AURIC GMO FREE“. Dne 5. června 2015 tato společnost deklarovala toto zboží u celního úřadu v Sibiu za účelem jeho propuštění do volného oběhu jako zboží spadající do sazební podpoložky 17029095 KN, která zahrnuje „ostatní“ cukry čísla 1702 KN, které nejsou zařazeny do jiných položek a podpoložek a pro které se uplatní celní sazba ve výši 0,4 eura za 100 kg.
Clo z tohoto výrobku bylo vypočteno na základě uvedené sazební podpoložky.
Po provedení kontroly celní orgány dospěly na základě laboratorních analýz potvrzených osvědčeními o analýze výrobku dotčeného ve věci v původním řízení k závěru, že výrobek spadá pod sazební podpoložku 29124900 KN, která zahrnuje „ostatní“ aldehydalkoholy, aldehydethery, aldehydfenoly a aldehydy s jinou kyslíkatou funkcí nezařazené do jiných podpoložek. Tyto orgány proto dne 22. dubna 2016 vydaly opravný výměr, v němž přehodnotily výši cla a DPH požadovaných od společnosti Flavourstream, navýšenou o úroky z prodlení a penále v celkové výši 102079 rumunských lei (RON) (přibližně 23500 eur) (dále jen „rozhodnutí ze dne 22. dubna 2016“).
Rozhodnutím ze dne 30. srpna 2016 Regionální generální ředitelství pro veřejné finance v Brašově zamítlo správní stížnost podanou společností Flavourstream proti rozhodnutí ze dne 22. dubna 2016.
Společnost Flavourstream podala proti rozhodnutím ze dne 22. dubna a 30. srpna 2016 žalobu k Tribunalul Sibiu (soud prvního stupně v Sibiu, Rumunsko). Tento soud tato rozhodnutí zrušil a zprostil tuto společnost povinnosti zaplatit částku uvedenou v rozhodnutí ze dne 22. dubna 2016 s tím, že uvedená společnost správně deklarovala výrobek dotčený ve věci v původním řízení jako výrobek spadající do podpoložky 17029095 KN a že příslušné orgány tedy zařadily tento výrobek do podpoložky 29124900 KN nesprávně.
Předkládající soud, k němuž byl podán kasační opravný prostředek proti rozsudku Tribunalul Sibiu (soud prvního stupně v Sibiu, Rumunsko), uvádí, že podle společnosti Flavourstream je hydroxyaldehyd klíčovou složkou, která dává potravině aroma a texturu ugrilované potraviny, jakož i hnědou barvu. Potravina, na níž je tento výrobek použit, má po tepelné úpravě stejný vzhled, jako kdyby byla před přípravou ošetřena cukrem. Uvedený výrobek, v němž je cukr již rozložen, zkracuje pouze dobu zpracování potravin. Použití výrobku dotčeného ve věci v původním řízení jakožto cukru horší jakosti v odvětví zpracování potravin jej podle předkládajícího soud staví do působnosti nařízení č. 1334/2008.
Předkládající soud dále uvádí, že podle příslušných celních orgánů nelze konečný výrobek, tj. hydroxyacetaldehyd, zařadit do podpoložky 17029095 KN, do níž spadá surovina použitá na tento výrobek, tj. glukóza, jelikož se od této suroviny naprosto liší v důsledku dvou nevratných fází zpracování, kterými uvedená surovina prošla. Neobsahuje-li výrobek dotčený ve věci v původním řízení cukr, nemůže být zařazen do této sazební podpoložky, do níž spadají výrobky obsahující v sušině 50 % hmotnostních fruktózy. Tento výrobek tedy musí být podle těchto orgánů zařazen do podpoložky 29124900 KN.
Za těchto podmínek se Curtea de Apel Alba Iulia (odvolací soud v Karlovském Bělehradě, Rumunsko) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku:
„Musí být kombinovaná nomenklatura uvedená v příloze I nařízení č. 2658/87, ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1821 ze dne 6. října 2016 (
Úř. věst. 2016, L 294, s. 1
), vykládána v tom smyslu, že výrobek ‚AURIC GMO FREE‘ dotčený ve [sporu v původním řízení] spadá do sazební podpoložky 17029095, nebo do podpoložky 29124900 této nomenklatury?“
K předběžné otázce
Podstatou otázky předkládajícího soudu je, zda musí být KN vykládána v tom smyslu, že vodný roztok získaný tepelným rozkladem dextrózy, který se skládá zejména z aldehydů a ketonů rozpustných ve vodě, spadá do podpoložky 17029095 KN, která zahrnuje zejména invertní cukr a ostatní cukr a směsi cukerného sirupu obsahující 50 % hmotnostních fruktózy v sušině nezařazené do čísla 1702 KN, anebo do podpoložky 29124900 KN, která se týká „ostatních“ aldehydalkoholů, aldehydetherů, aldehydfenolů a aldehydů s jinou kyslíkatou funkcí.
Vzhledem k tomu, že prováděcí nařízení 2016/1821, které zmiňuje předběžná otázka, vstoupilo v platnost až 1. ledna 2017, zatímco k dovozu dotčenému ve věci v původním řízení došlo v průběhu roku 2015, znění kombinované nomenklatury použitelné
ratione temporis
na spor v původním řízení je znění vyplývající z prováděcího nařízení č. 1101/2014, které bylo přijato dne 16. října 2014 a vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2015 a v podstatě odpovídá znění vyplývajícímu z nařízení citovaného předkládajícím soudem.
Na úvod je třeba zdůraznit, že rozhoduje-li Soudní dvůr v řízení o předběžné otázce ve věci sazebního zařazení, spočívá jeho úloha spíše v tom, že vnitrostátnímu soudu objasní kritéria, jejichž uplatnění má posledně uvedenému soudu umožnit dotčené výrobky správně zařadit do KN, a nikoli v tom, že zařazení provede samotný Soudní dvůr, a to tím spíše, že k tomu nutně nemá k dispozici všechny potřebné údaje [v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 30. dubna 2020, DHL Logistics (Slovensko),
C‑810/18
,
EU:C:2020:336
, bod
a citovaná judikatura].
Podle všeobecných pravidel pro výklad kombinované nomenklatury jsou pro zařazení zboží směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám této nomenklatury. Za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol je rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží třeba hledat obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, které jsou definovány zněním čísla uvedené nomenklatury a poznámek ke třídám nebo kapitolám. Účel použití výrobku může představovat objektivní kritérium pro zařazení, pokud je inherentní tomuto výrobku, což musí být posouzeno v závislosti na objektivních charakteristikách a vlastnostech zboží (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 2. května 2019, Onlineshop,
C‑268/18
,
EU:C:2019:353
, body
až
a citovaná judikatura).
Dotčené podpoložky KN je třeba vykládat ve světle této judikatury.
Pokud jde zaprvé o položku 170290 KN, která se vztahuje na „ostatní [cukry], včetně invertního cukru a ostatního cukru a směsí cukerného sirupu obsahujících 50 % hmotnostních fruktózy v sušině“, které nejsou zařazeny do jiných položek a podpoložek čísla 1702 KN, zařazení výrobku do této položky podléhá podmínce, která vyplývá ze samotného znění této položky, a sice že tento výrobek obsahuje 50 % hmotnostních fruktózy v sušině.
V projednávaném případě z předkládacího rozhodnutí vyplývá, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení je vodnou směsí chemických látek obsahující zejména aldehydy a ketony rozpustné ve vodě získané z monosacharidů – které jsou přírodními potravinovými sladidly – prostřednictvím enzymatické oxidace nebo tepelné reakce. Tento výrobek se používá v potravinářském průmyslu jako přidávané barvivo nebo kouřový aromatický přípravek. Ze spisu, který má Soudní dvůr k dispozici, mimoto vyplývá, že uvedený výrobek obsahuje méně než 1 % glukózy a sacharózy, což představuje obsah cukrů nižší než 1,6 % hmotnostních v sušině.
Z toho vyplývá, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení, který neobsahuje 50 % hmotnostních fruktózy v sušině, nesplňuje podmínku pro zařazení do položky 170290 KN, a tudíž ani do podpoložky 17029095 KN.
Tento závěr nemůže být vyvrácen argumentem, podle kterého je výrobek dotčený ve věci v původním řízení používán jako „cukr horší jakosti“ v odvětví zpracování potravin a potravina, na niž je použit, má po tepelné úpravě stejný vzhled, jako kdyby byla před přípravou ošetřena cukrem.
I když je totiž výrobek dotčený ve věci v původním řízení považován v odvětví zpracování potravin za „cukr horší jakosti“, nemůže tato okolnost sama o sobě postačovat k závěru, že tento výrobek spadá do podpoložky 17029095 KN, neboť neobsahuje 50 % hmotnostních fruktózy v sušině, což je podmínkou pro zařazení do této podpoložky.
Skutečnost, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení případně spadá pod nařízení č. 1334/2008 jakožto aroma nebo jiná složka potravin vyznačující se aromatem, neposkytuje žádné vodítko stran toho, zda má být zařazen do podpoložky 17029095 KN, jelikož definice aroma a jiných složek potravin vyznačujících se aromatem uvedená v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodech i) a ii) tohoto nařízení, nestanoví obsah cukru.
Je třeba dodat, že nařízení č. 1333/2008 zmiňuje „Karamel“ (E 150a) v části B bodě 1, nadepsané „Barviva“, jakožto potravinářskou přídatnou látku označující „výrobky více či méně intenzivní hnědé barvy určené k barvení“, a upřesňuje, že se „[n]ejedná […] o sladký aromatický výrobek získaný zahřátím cukru, který je používán k ochucení potravin (například cukrovinek, pečiva, alkoholických nápojů)“. Skutečnost, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení spadá podle údajů uvedených v předkládacím rozhodnutí pod tuto definici, spíše indikuje, že tento výrobek nespadá do kapitoly 17 KN, a tudíž nemůže být zařazen mezi „Karamel“ ve smyslu položky 170290 KN.
Z toho vyplývá, že podpoložka 17029095 KN, která se vztahuje na „ostatní“ cukry, které nejsou cukry zahrnutými do podpoložky 170290 KN, musí být vykládána v tom smyslu, že výrobek, který nemá 50 % hmotnostních fruktózy v sušině, do této podpoložky nespadá.
Zadruhé, pokud jde o výklad podpoložky 29124900 KN, která je součástí kapitoly 29 KN, nadepsané „Organické chemikálie“, poznámka 1 písm. a) a d) k této kapitole upřesňuje, že není-li stanoveno jinak, čísla uvedené kapitoly zahrnují pouze „samostatné chemicky definované organické sloučeniny, též obsahující nečistoty“ a jejich vodné roztoky.
Všeobecné vysvětlivky k HS týkající se její kapitoly 29 uvádí, že „[s]amostatná chemicky definovaná sloučenina je látka tvořená jedním druhem molekuly (zejména kovalentní nebo iontová), jejíž složení je definováno stálou vazbou mezi jejími prvky a může být znázorněna jedinečným strukturním diagramem“. Kromě toho tyto vysvětlivky uvádějí, že taková sloučenina může v zásadě obsahovat nečistoty. Upřesňují jednak, že „[v]ýraz [‚]nečistoty[‘] se vztahuje výlučně na látky, jejichž výskyt v samostatné chemické sloučenině je výlučně a přímo výsledkem výrobního procesu (včetně čištění)“, a dále že „tyto látky mohou být důsledkem kteréhokoli z prvků, které vstoupily do výroby“, k nimž patří „nemodifikované suroviny“, „nečistoty nacházející se v surovinách“ a „činidla používaná ve výrobním procesu (včetně čištění)“ jakož i vedlejší produkty.
Pokud jde konkrétně o číslo 2912 KN, toto číslo se vztahuje na „aldehydy, též s jinou kyslíkatou funkcí“, „cyklické polymery aldehydů“, jakož i na „paraformaldehyd“. K výrobkům, které spadají do tohoto čísla, patří mimo jiné „ostatní“ aldehydalkoholy, aldehydethery, aldehydfenoly a aldehydy s jinou kyslíkatou funkcí uvedené v podpoložce 29124900 KN.
V projednávaném případě ze spisu, který má Soudní dvůr k dispozici,
prima facie
vyplývá, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení obsahuje kromě hydroxyacetaldehydu, který představuje 73,6 % hmotnostních v sušině výrobku, další aldehydy, levoglukosan, acetol, jakož i kyselinu octovou a mravenčí, které představují 26,3 % hmotnostních v sušině výrobku.
Vzhledem k tomu, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení obsahuje kromě vody i jiné látky než hydroxyacetaldehyd, což přísluší ověřit předkládajícímu soudu, nejedná se o vodný roztok látky tvořené jedním druhem molekuly, jejíž složení je definováno stálou vazbou mezi jejími prvky a kterou lze znázornit jedinečným strukturním diagramem ve smyslu vysvětlivek k HS týkajících se kapitoly 29 HS uvedených v bodě 45 tohoto rozsudku. Tyto ostatní látky, které jsou ve výrobku dotčeném ve věci v původním řízení zastoupeny v nezanedbatelném množství, nelze považovat za „nečistoty“ ve smyslu těchto vysvětlivek. Jak totiž uvedla Komise v odpovědi na otázku položenou Soudním dvorem, z patentu obsaženého ve spise, který má Soudní dvůr k dispozici, vyplývá, že tyto jiné látky byly v tomto výrobku záměrně ponechány ve značném množství, aby mohl být jakožto činidlo způsobující hnědnutí využit ke zvláštnímu účelu, jakým je obarvení a aromatizace potravin.
Ačkoli poznámka č. 1 ke kapitole 29 KN povoluje přítomnost nečistot ve výrobcích, které spadají do této kapitoly, tyto nečistoty mají nutně reziduální charakter, tak aby nebyla ovlivněna „samostatnost“ dotčené organické sloučeniny. Pokud naopak výrobek obsahuje nečistoty, které pocházejí z výrobního procesu a činí jej vhodným pro zvláštní použití, jež se liší od jeho všeobecného použití, nelze takový výrobek považovat za „samostatný“ ve smyslu poznámky č. 1 písm. a) ke kapitole 29 KN, pokud jsou takové nečistoty rozhodující pro jeho použití (rozsudek ze dne 20. června 2013, Agroferm,
C‑568/11
,
EU:C:2013:407
, body
a
).
Za těchto podmínek musí být podpoložka 29124900 KN vykládána v tom smyslu, že výrobek, v němž se jiné látky než hydroxyacetaldehyd vyskytují v nezanedbatelném množství a některé z nich v něm byly záměrně ponechány, aby tento výrobek mohl být použit ke zvláštnímu účelu, nespadá do této podpoložky jako samostatná chemicky definovaná sloučenina rozpuštěná ve vodě.
Zatřetí v rozsahu, v němž Komise v písemném vyjádření tvrdila, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení může být zařazen do podpoložky 38249092 kapitoly 38 KN, je třeba uvést, že podle poznámky 1 písm. a) k této kapitole, nadepsané „Různé chemické výrobky“, nezahrnuje tato kapitola samostatné chemicky definované prvky nebo sloučeniny kromě těch, které jsou vyjmenovány v bodech 1 až 5 tohoto písm. a), jež v tomto případě nejsou relevantní. Z toho vyplývá, že výrobek dotčený ve věci v původním řízení, který není samostatnou chemicky definovanou sloučeninou, může podle této poznámky spadat do kapitoly 38 KN.
Z poznámky 1 b) k této kapitole vyplývá, že tato kapitola nezahrnuje „směsi chemikálií s potravinami nebo jinými látkami s výživnou hodnotou, používané při přípravě lidských potravin“.
Vysvětlivky k SH týkající se kapitoly 38 SH uvádí, že výraz „potraviny nebo jiné látky s výživnou hodnotou“ označuje hlavně produkty určené k lidské spotřebě spadající do tříd I až IV SH. Z těchto vysvětlivek také vyplývá, že „[p]ouhá přítomnost potravin nebo jiných látek s výživnou hodnotou ve směsi nestačí k tomu, aby byla tato směs na základě poznámky 1 písm. b) vyloučena z kapitoly 38“ a že „[l]átky, jejichž výživná hodnota má pouze podružný význam z hlediska jejich funkce jako chemických výrobků používaných například jako potravinářské přídatné látky nebo pomocné látky, se pro účely této poznámky nepovažují za potraviny nebo jiné látky s výživnou hodnotou“. Uvedené vysvětlivky dále upřesňují, že „[s]měsi, které jsou podle této poznámky vyloučeny z kapitoly 38, patří k těm kategoriím výrobků, které jsou používány při přípravě výrobků určených k lidské spotřebě a jejich hodnota spočívá v jejich výživných vlastnostech“.
Do kapitoly 38 KN patří zejména číslo 3824 KN, které se vztahuje na „připravená pojidla pro licí formy nebo jádra; chemické výrobky a přípravky chemického průmyslu nebo příbuzných průmyslových odvětví (včetně sestávajících ze směsí přírodních výrobků), jinde neuvedené ani nezahrnuté“, a konkrétně podpoložka 38249092 tohoto čísla, která zahrnuje „chemické výrobky nebo přípravky, sestávající převážně z organických sloučenin, jinde neuvedené ani nezahrnuté“„v kapalném stavu při 20 °C“, což je zbytková kategorie v rámci uvedeného čísla.
V projednávaném případě, jak vyplývá z bodů 37 a 39 tohoto rozsudku, je výrobek dotčený ve věci v původním řízení používán v potravinářském průmyslu jako barvivo nebo kouřový aromatický přípravek, které část B bod 1 nařízení č. 1333/2008 zahrnuje pod názvem „Karamel“ (E 150a). Takové použití může naznačovat, že hlavní funkcí tohoto výrobku je použití jako přídatné potravinové látky, i když má mimoto i výživnou hodnotu. S výhradou tohoto ověření předkládajícím soudem může výrobek dotčený ve věci v původním řízení spadat do podpoložky 38249092 KN.
S ohledem na výše uvedené je třeba na položenou otázku odpovědět tak, že KN musí být vykládána v tom smyslu, že vodný roztok získaný tepelným rozkladem dextrózy, který se skládá zejména z aldehydů a ketonů rozpustných ve vodě, nespadá do podpoložky 17029095 KN, která zahrnuje zejména invertní cukr a ostatní cukr a směsi cukerného sirupu obsahující 50 % hmotnostních fruktózy v sušině nezařazené do ostatních položek a podpoložek čísla 1702 KN, ani do podpoložky 29124900 KN, která se týká „ostatních“ aldehydalkoholů, aldehydetherů, aldehydfenolů a aldehydů s jinou kyslíkatou funkcí, nýbrž spadá do podpoložky 38249092 KN, která zahrnuje „Chemické výrobky nebo přípravky, sestávající převážně z organických sloučenin, jinde neuvedené ani nezahrnuté“„v kapalném stavu při 20 °C“, má-li případná výživná hodnota tohoto roztoku pouze podružný význam ve vztahu k jeho funkci jakožto chemického výrobku a potravinářské přídatné látky.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (devátý senát) rozhodl takto:

Kombinovaná nomenklatura obsažená v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, ve znění vyplývajícím z prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 ze dne 16. října 2014, musí být vykládána v tom smyslu, že vodný roztok získaný tepelným rozkladem dextrózy, který se skládá zejména z aldehydů a ketonů rozpustných ve vodě, nespadá do podpoložky 17029095 této nomenklatury, která zahrnuje zejména invertní cukr a ostatní cukr a směsi cukerného sirupu obsahující 50 % hmotnostních fruktózy v sušině nezařazené do ostatních položek a podpoložek čísla 1702 uvedené nomenklatury, ani do její podpoložky 29124900, která se týká „ostatních“ aldehydalkoholů, aldehydetherů, aldehydfenolů a aldehydů s jinou kyslíkatou funkcí, nýbrž spadá do podpoložky 38249092 téže nomenklatury, která zahrnuje „Chemické výrobky nebo přípravky, sestávající převážně z organických sloučenin, jinde neuvedené ani nezahrnuté“„v kapalném stavu při 20 °C“, má-li případná výživná hodnota tohoto roztoku pouze podružný význam ve vztahu k jeho funkci jakožto chemického výrobku a potravinářské přídatné látky.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: rumunština.