CELEX: 62020TJ0296
Skupna zunanja in varnostna politika
Omejevalni ukrepi, sprejeti proti Siriji
Zamrznitev sredstev
Napaka pri presoji
Sorazmernost
Lastninska pravica
Pravica do opravljanja gospodarske dejavnosti
Zloraba pooblastil
Obveznost obrazložitve
Pravica do obrambe
Pravica do poštenega sojenja
Določitev meril za uvrstitev

)
Tožeča stranka, Amer Foz, s tožbo na podlagi člena 263 PDEU predlaga razglasitev ničnosti Izvedbenega sklepa Sveta (SZVP) 2020/212 z dne 17. februarja 2020 o izvajanju Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (
UL 2020, L 43
I, str. 6), Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2020/211 z dne 17. februarja 2020 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (
UL 2020, L 43
I, str. 1), Sklepa Sveta (SZVP) 2020/719 z dne 28. maja 2020 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (
UL 2020, L 168, str. 66
), Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2020/716 z dne 28. maja 2020 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (
UL 2020, L 168, str. 1
), Sklepa Sveta (SZVP) 2021/855 z dne 27. maja 2021 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (
UL 2021, L 188, str. 90
) in Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/848 z dne 27. maja 2021 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (
UL 2021, L 188, str. 18
) v delih, v katerih je bilo s temi akti ime tožeče stranke uvrščeno in ohranjeno na seznamih, priloženih tem aktom.
Dejansko stanje in dejstva po vložitvi tožbe
[…]
Z Izvedbenim sklepom 2020/212 in Izvedbeno uredbo 2020/211 (v nadaljevanju skupaj: prvotna akta) je bilo ime tožeče stranke vpisano v vrstico 291 seznama iz dela A (Osebe) v Prilogi I k Sklepu 2013/255, in v vrstico 291 seznama iz dela A (Osebe) v Prilogi II k Uredbi št. 36/2012 (v nadaljevanju skupaj: zadevna seznama).
Po eni strani je v „podatkih za ugotavljanje istovetnosti“ v zadevnih seznamih navedeno, da je tožeča stranka moškega spola, da ima sirsko državljanstvo ter da se je rodila 11. marca 1976. Poleg tega so tam njene naloge opisane kot naloge „generalnega direktorja družbe ASM International General Trading LLC“. Nazadnje, „Samer Foz; Aman Holding [(Aman Dimashq JSC)]“ in „ASM International General Trading LLC“ sta tam navedena kot „Sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave“ tožeče stranke.
Po drugi strani se razlogi za uvrstitev imena tožeče stranke na zadevne sezname glasijo:
„Vodilni poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva, tudi prek družbe Aman Holding (nekdanja Aman Group). Prek družbe Aman Holding ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira režim [Basharja Al-Assada], med drugim s sodelovanjem pri razvoju Marota City, ki ga podpira režim. Od leta 2012 je tudi generalni direktor ASM [General] International Trading LLC.
Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki je od januarja 2019 uvrščen na seznam [Evropske unije] kot vodilni poslovnež, ki deluje v Siriji in podpira režim ali ima koristi od njega.“
[…]
Svet je 28. maja 2020 sprejel, na eni strani, Sklep 2020/719, s katerim je bila uporaba Sklepa 2013/255 podaljšana do 1. junija 2021, in, na drugi strani, Izvedbeno uredbo 2020/716 (v nadaljevanju skupaj: akta o ohranitvi iz leta 2020). Ime tožeče stranke je bilo ohranjeno v vrstici 291 zadevnih seznamov na podlagi enakih razlogov, kot so bili navedeni v prvotnih aktih (v nadaljevanju: obrazložitev iz leta 2020).
[…]
Svet je 27. maja 2021 sprejel, na eni strani, Sklep 2021/855, s katerim je bila uporaba Sklepa 2013/255 podaljšana do 1. junija 2022, in, na drugi strani Izvedbeno uredbo 2021/848 (v nadaljevanju: skupaj: akta o ohranitvi iz leta 2021). Ime tožeče stranke je bilo ohranjeno v vrstici 291 zadevnih seznamov. Svet je sprejetje omejevalnih ukrepov zoper tožečo stranko utemeljil z razlogi, ki se razlikujejo od tistih, navedenih v prvotnih aktih in v aktih o ohranitvi iz leta 2020 (v nadaljevanju: obrazložitev iz leta 2021).
Na eni strani, glede „podatkov za ugotavljanje istovetnosti“ v zadevnih seznamih so v aktih o ohranitvi iz leta 2021 povzeti podatki, ki so navedeni zgoraj v točki 13. Poleg tega so v njem naloge tožeče stranke opisane kot „ustanovitelj družbe District 6 Company [in] ustanovni partner družbe Easy Life Company“, črtana je bila navedba „ASM International General Trading LLC“, dodana pa je bila navedba „podpredsednik družbe Asas Steel Company“, kot „sorodniki/družabniki/poslovni subjekti ali partnerji/povezave“ tožeče stranke.
Na drugi strani, v obrazložitvi iz leta 2021 je navedeno:
„Vodilni poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva. Ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira sirski režim. Med letoma 2012 in 2019 generalni direktor ASM International [General] Trading LLC.
Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki ga je od januarja 2019 Svet uvrstil na seznam kot vodilnega poslovneža, ki deluje v Siriji in podpira režim ali ima koristi od njega. Skupaj z bratom izvaja številne komercialne projekte, zlasti na območju Adra al-Ummaliyya (predmestja Damaska, [Sirija]). Ti projekti vključujejo tovarno za proizvodnjo kablov in kabelskih pripomočkov ter projekt za proizvodnjo elektrike s sončno energijo. V imenu [režima Basharja Al-Assada] sta sodelovala tudi pri različnih dejavnostih z [Islamsko državo Iraka in Levanta (Daeš)], vključno z dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in nafto.“
[…]
Predlogi strank
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
prvotna akta, akta o ohranitvi iz leta 2020 in akta o ohranitvi iz leta 2021 (v nadaljevanju skupaj: izpodbijani akti) razglasi za nične v delih, v katerih se nanašajo nanjo;
–
Svetu naloži plačilo stroškov.
Svet Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
tožbo zavrne;
–
tožeči stranki naloži plačilo stroškov;
–
podredno, če bi Splošno sodišče izpodbijane akte razglasilo za nične v delu, v katerem se nanašajo na tožečo stranko, odredi ohranitev učinkov sklepov 2020/719 in 2021/855 v delih, v katerih se nanašata na tožečo stranko, dokler razglasitev delne ničnosti izvedbenih uredb 2020/716 in 2021/848 ne začne učinkovati.
Formulacijo tretjega predloga Sveta, ki je navedena v točki 29 zgoraj, s katero je bila popravljena tipkarska napaka v stališčih Sveta glede druge prilagoditvene vloge, je slednji na obravnavi sprejel, kar je bilo zabeleženo v zapisniku obravnave.
Pravo
[…]
Prvi tožbeni razlog: napaka pri presoji
Uvodne ugotovitve
[…]
Tožeča stranka v bistvu trdi, prvič, da je Svet sam priznal, da ni „v Siriji delujoč“ poslovnež v smislu člena 27(2)(a) in člena 28(2)(a) Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2015/1836. Drugič, zanika, da bi bila „poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva“. Tretjič, trdi, da je ni mogoče šteti za „vodilnega“ poslovneža. Četrtič, trdi, da ni povezana z režimom Basharja Al‑Assada, da nima nobenega vpliva na ta režim in da ni povezana s tveganjem izogibanja sankcijam, ki se nanašajo na režim. Petič, trdi, da ni več vključena v družbo ASM International General Trading, ker je bila ta družba likvidirana in je prenehala. Šestič, meni, da ni povezana z družbami s sedežem v Siriji oziroma vpletena vanje niti vključena v družbo Aman Holding JSC. Sedmič, trdi, da ni poklicno povezana s Samerjem Fozom. Osmič, navaja, da se z dejstvom, da je povezana s Samerjem Fozom, ne more podvomiti o popolnem neobstoju povezave med njo in režimom Basharja Al‑Assada, saj naj Samer Foz ne bi bil nikakor povezan z navedenim režimom in je pred Splošnim sodiščem izpodbijal uvrstitev svojega imena na zadevna seznama. Devetič, trdi, da ni vključena v projekt Marota City, tako da naj ne bi mogla izkoriščati razlaščenih zemljišč, ki pripadajo osebam, ki so bile razseljene zaradi konflikta v Siriji, kar naj bi jim preprečevalo vrnitev domov. Desetič, sirski režim naj ne bi podpiral navedenega projekta.
Svet izpodbija trditve tožeče stranke.
Določitev elementov razlogov za uvrstitev, ki se navezujejo na vsako od meril za uvrstitev
Kot je bilo navedeno v točki 46 zgoraj, je treba na podlagi obrazložitve iz leta 2020 ter obrazložitve iz leta 2021 sklepati, da je bilo ime tožeče stranke uvrščeno in ohranjeno na zadevnih seznamih glede na tri merila, in sicer glede na merilo v Siriji delujočega vodilnega poslovneža, merilo povezanosti s sirskim režimom in merilo povezanosti z osebo ali subjektom, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi. Za presojo utemeljenosti uporabe teh meril v obravnavanem primeru je treba najprej ugotoviti dejanske elemente razlogov za uvrstitev, ki se nanašajo na vsako od meril.
V zvezi s tem je treba spomniti, da ni mogoče izključiti možnosti, da se pri neki osebi razlogi za uvrstitev do neke mere prekrivajo v tem smislu, da je mogoče neko osebo opredeliti kot v Siriji delujočega vodilnega poslovneža in hkrati šteti, da ima v okviru svojih dejavnosti koristi od sirskega režima ali da s temi dejavnostmi ta režim podpira. To je razvidno ravno iz tega, da je, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 6 Sklepa 2015/1836, tesna povezanost s sirskim režimom in podpora, ki jo ta režim daje tej kategoriji oseb, eden od razlogov, iz katerih se je Svet odločil ustvariti to kategorijo. Vendar pa gre tudi v tem primeru za različna merila (sodba z dne 23. septembra 2020, Kaddour/Svet,
T‑510/18
,
EU:T:2020:436
, točka
).
Svetu, kadar se odloči za uvrstitev imena neke osebe zaradi njenega statusa v Siriji delujočega vodilnega poslovneža, med razlogi za uvrstitev te osebe ni treba navesti, da ima ta oseba koristi od sirskega režima ali da ta režim podpira. Če to stori, to pomeni, da namerava zanj uporabiti tudi merilo iz člena 27(1) in člena 28(1) Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2015/1836. Ta razlaga najbolj ustrezno zagotavlja polni učinek vsakega od odstavkov 1 in 2 člena 27 in člena 28 Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2015/1836, in osebam, uvrščenim na zadevne sezname, omogoča, da natančno ugotovijo, na podlagi katerih meril je bilo njihovo ime na te sezname uvrščeno ali na njih ohranjeno (sodba z dne 23. septembra 2020, Kaddour/Svet,
T‑510/18
,
EU:T:2020:436
, točka
).
Ugotovitev iz točke 82 zgoraj se po analogiji uporablja za merilo povezanosti z osebo ali subjektom, na katerega se nanašajo omejevalni ukrepi. Osebo je namreč mogoče opredeliti kot v Siriji delujočega vodilnega poslovneža in zanjo šteti, da je povezana, med drugim zaradi poslovnih povezav, z drugo osebo, na katero se nanašajo omejevalni ukrepi, zaradi istih dejavnosti (glej v tem smislu sodbo z dne 31. maja 2018, Kaddour/Svet,
T‑461/16
,
EU:T:2018:316
, točka
). Ta oseba je prav tako lahko povezana s sirskim režimom, hkrati pa je iz istih razlogov povezana z osebo, na katero se nanašajo omejevalni ukrepi.
[…]
Povezava tožeče stranke z osebo ali subjektom, na katerega se nanašajo omejevalni ukrepi
–
Obseg merila za uvrstitev
Iz obrazložitve iz leta 2020 ter obrazložitve iz leta 2021 je – kot je bilo opozorjeno v točkah 14 in 25 zgoraj – razvidno, da je bilo ime tožeče stranke uvrščeno in ohranjeno na zadevnih seznamih zlasti zaradi njenih družinskih poslovnih interesov in njene povezanosti z bratom Samerjem Fozom, ki je na navedene sezname uvrščen od januarja 2019.
Prvič, tožeča stranka trdi, da je njen brat, Samer Foz, izpodbijal uvrstitev in ohranitev svojega imena na zadevnih seznamih v okviru tožbe, vpisane pod opravilno številko zadeve T‑258/19. Poleg tega naj bi Samer Foz vložil tožbo, vpisano pod opravilno številko zadeve T‑481/21, za razglasitev ničnosti aktov o ohranitvi iz leta 2021 v delu, v katerem se nanašata nanj.
V zvezi s tem je treba spomniti, da se lahko nadzor Splošnega sodišča v tej zadevi nanaša le na utemeljenost uvrstitve imena tožeče stranke na zadevne sezname in torej ne more omajati zakonitosti sklepov, s katerimi je Svet ime njenega brata, Samerja Foza, uvrstil na navedene sezname (glej v tem smislu sodbo z dne 11. maja 2017, Barqawi/Svet,
T‑303/15
, neobjavljena,
EU:T:2017:328
, točka
). V obravnavanem primeru je bilo ime zadnjenavedenega uvrščeno in ohranjeno na teh seznamih z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2019/87 z dne 21. januarja 2019 o izvajanju Sklepa 2013/255 (
UL 2019, L 18
l, str. 13), s Sklepom Sveta (SZVP) 2019/806 z dne 17. maja 2019 o spremembi Sklepa 2013/255 (
UL 2019, L 132, str. 36
), s sklepoma 2020/719 in 2021/855 ter Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2019/85 z dne 21. januarja 2019 o izvajanju Uredbe št. 36/2012 (
UL 2019, L 18
1, str. 4), Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2019/798 z dne 17. maja 2019 o izvajanju Uredbe št. 36/2012 (
UL 2019, L 132, str. 1
) ter izvedbenima uredbama 2020/716 in 2021/848. Natančneje, uvrščen je bil zaradi svojega statusa v Siriji delujočega vodilnega poslovneža in njegove povezanosti s sirskim režimom.
Vsekakor je, na eni strani, iz sodbe z dne 24. novembra 2021, Foz/Svet (
T‑258/19
, neobjavljena,
EU:T:2021:820
, točka
), razvidno, da glede Izvedbenega sklepa 2019/87, sklepov 2019/806 in 2020/719 ter izvedbenih uredb 2019/85, 2019/798 in 2020/716 Samer Foz pred Splošnim sodiščem ni dokazal, da je treba te akte, s katerimi je bilo njegovo ime uvrščeno in ohranjeno na zadevnih seznamih, razglasiti za nične. Na drugi strani, glede aktov o ohranitvi iz leta 2021 v skladu z ustaljeno sodno prakso domneva zakonitosti aktov institucij Unije pomeni, da imajo ti pravne učinke toliko časa, dokler niso preklicani, razglašeni za nične v okviru ničnostne tožbe ali razglašeni za neveljavne v okviru postopka predhodnega odločanja ali ugovora nezakonitosti (glej v tem smislu sodbo z dne 21. decembra 2011, Francija/People’s Mojahedin Organization of Iran,
C‑27/09 P
,
EU:C:2011:853
, točka
in navedena sodna praksa). Poleg tega učinki aktov o ohranitvi iz leta 2021 v zvezi s Samerjem Fozom na podlagi predloga za izdajo začasne odredbe niso bili odloženi. Zato vsi akti, s katerimi je bilo ime Samerja Foza uvrščeno in ohranjeno na navedenih seznamih, še naprej ustvarjajo pravne učinke.
Drugič, tožeča stranka v odgovor na ukrep procesnega vodstva, ki ga je sprejelo Splošno sodišče, trdi, da bi bilo treba za ugotovitev njene povezave s Samerjem Fozom v smislu merila povezanosti z osebo, na katero se nanašajo omejevalni ukrepi, upoštevati le gospodarsko povezanost, ne pa tudi bratskih povezav. Poleg tega navaja, da povezava s Samerjem Fozom ni eno od meril za uvrstitev, določenih v členu 28(2), od (a) do (g), Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2015/1836, saj v njem ni navedeno ime Samerja Foza niti katerega koli drugega člana družine Foz. Svet trdi, da je iz njegovega spisa razvidno, da sta tožeča stranka in Samer Foz poklicno tesno povezana.
V zvezi s tem razlogi za uvrstitev iz let 2020 in 2021, s katerimi je Svet menil, da obstaja povezava med tožečo stranko in njenim bratom, Samerjem Fozom, niso omejeni le na njune družinske vezi, temveč se nanašajo tudi na njune poslovne povezave. Poleg tega Svet ne trdi, da je pripadnost družini Foz samostojno merilo za uvrstitev, drugače od pripadnosti družinam Al‑Assad ali Makhlouf, ki je samostojno merilo, določeno v členu 27(2)(b) in členu 28(2)(b) Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2015/1836, in ki je glede zamrznitve sredstev povzeto v členu 15(1)(b) Uredbe št. 36/2012, kakor je bila spremenjena z Uredbo 2015/1828. Zato je treba v okviru preučitve merila povezanosti z osebo ali subjektom, na katerega se nanašajo omejevalni ukrepi, obstoj te bratske povezave preučiti kot dejanski element.
Kljub temu pojasnilu je treba zdaj preveriti, ali vsi dokazi, ki jih je predložil Svet, izpolnjujejo dokazno breme, ki ga nosi v skladu s sodno prakso, navedeno v točki 73 zgoraj, in tako pomenijo sklop dovolj konkretnih, natančnih in skladnih indicev za utemeljitev razlogov za uvrstitev imena tožeče stranke na zadevna seznama.
V zvezi s tem je iz obrazložitev iz let 2020 in 2021 razvidno, da je Svet menil, da je bila tožeča stranka povezana s svojim bratom, Samerjem Fozom, zaradi njunih dejavnosti v družbah Aman Holding in ASM International General Trading. Poleg tega je bilo v zvezi z obrazložitvijo iz leta 2021 ime tožeče stranke prav tako ohranjeno na zadevnih seznamih zaradi obstoja poslovnih povezav v več poslovnih projektih in različnih dejavnostih z ISIL, izvedenih v imenu sirskega režima. Zato je treba vsakega od teh elementov preučiti ločeno.
[…]
–
Ugotovitve glede povezanosti z osebo, na katero se nanašajo omejevalni ukrepi
Na prvem mestu, iz navedenega izhaja, da sta tožeča stranka in njen brat, Samer Foz, v okviru poslovnih odnosov povezana. Najprej, Svet je na dan sprejetja prvotnih aktov dokazal, da sta tožeča stranka in Samer Foz prek družinskega podjetja Aman Holding in družbe ASM International General Trading vzdrževala poslovne povezave. Dalje, Svet je v zvezi z akti o ohranitvi iz leta 2020 dokazal, da sta brata prek navedenega družinskega podjetja vzdrževala poslovne povezave. Nazadnje, Svet je glede aktov o ohranitvi iz leta 2021 dokazal, da sta tožeča stranka in njen brat vzdrževala poslovne povezave, ker sta izvajala dejavnosti z ISIL v imenu sirskega režima.
Obstoj poslovnih povezav med tožečo stranko in njenim bratom, Samerjem Fozom, se kaže tudi v obliki usklajevanja pri upravljanju njunih portfeljev lastniških vrednostnih papirjev. Prvič, iz dopisa z dne 22. novembra 2020 in potrdila o registraciji, ki potrjuje novo razdelitev lastništva kapitala družbe Aman Holding, ki ju je predložila tožeča stranka, je namreč razvidno, da sta ona in Samer Foz v istem obdobju (in sicer med 22. novembrom 2020 in 3. decembrom 2020) odsvojila svoje deleže v družbi Aman Holding. V zvezi s tem trditev tožeče stranke, da naj odsvojitev njenih delnic pred iztekom obdobja 3 let v skladu s členom 96(1) sirskega zakona o „preprečevanju prodaje delnic“ ne bi bila zakonita, ni zadostno podprta z dokazi. Ta trditev prav tako ni utemeljena, saj kljub zatrjevani volji tožeče stranke za hitro odsvojitev svojih delnic dokazuje, da je 2. aprila 2020 podpisala prodajno pogodbo več kot en mesec in tri tedne po izteku roka, določenega v členu 96(1) navedenega zakona. Ta okoliščina nikakor ne zmanjšuje dejstva, da je do odsvojitve delnic, ki jih imata tožeča stranka in Samer Foz, prišlo v zelo kratkem časovnem obdobju. Drugič, sklep o likvidaciji družbe ASM International General Trading naj bi dokazoval obstoj neke oblike usklajevanja, kot trdi Svet. V zvezi s tem iz dokazov, ki jih je predložila tožeča stranka, izhaja, da so sklep 26. marca 2019 sprejeli delničarji na izredni skupščini te družbe, med njimi Samer Foz in tožeča stranka, kot odziv na uvrstitev imena Samerja Foza na zadevna seznama januarja 2019.
Nazadnje, tožeča stranka v svojih dopisih ne trdi, da je prekinila svoje odnose s Samerjem Fozom ali se od njega distancirala. Zato med tožečo stranko in njenim bratom še vedno obstajajo povezave.
Na drugem mestu, tožeča stranka trdi, da je iz dokazov, priloženih tožbi, razvidno, da ni povezana z režimom, oziroma da nanj nima nobenega vpliva in da ni povezana s tveganjem izogibanja.
[…]
Poleg tega je treba opozoriti, da v skladu s členom 27(3) in členom 28(3) Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2015/1836, osebe, subjekti ali organi iz ene od kategorij iz člena 27(2) in člena 28(2) navedenega sklepa niso uvrščeni ali ohranjeni na seznamih oseb in subjektov iz Priloge I k Sklepu 2013/255, če obstaja dovolj informacij, ki med drugim kažejo na to, da v zvezi z njimi ne obstaja realno tveganje za izogibanje. Ta pogoj je bil v zvezi z zamrznitvijo sredstev povzet v člen 15(1b) Uredbe št. 36/2012, kakor je bila spremenjena z Uredbo 2015/1828.
V zvezi s tem je treba glede oseb, ki so povezane z osebami, ki podpirajo zadevno vlado, ugotoviti, da kadar so njihova sredstva zamrznjena, obstaja nezanemarljivo tveganje, da bodo ustvarjale pritisk na osebe, ki so z njimi povezane, da bi se izognile učinku ukrepov, ki se nanje nanašajo (glej v tem smislu sodbo z dne 28. aprila 2021, Sharif/Svet,
T‑540/19
, neobjavljena,
EU:T:2021:220
, točka
, in po analogiji sodbo z dne 4. septembra 2015, NIOC in drugi/Svet,
T‑577/12
, neobjavljena,
EU:T:2015:596
, točka
).
V obravnavani zadevi ima brat tožeče stranke, Samer Foz, ki je uvrščen na zadevna seznama, privilegiran položaj v sirskem gospodarstvu. V tem smislu informacije, pridobljene na spletnih straneh Atlantic Council in The Syria Report, kažejo na to, da je eden najvplivnejših poslovnežev v Siriji. Na spletnih straneh Brookings Institution in The Syria Report je opisan kot „novi Rami Makhlouf“. Poleg tega članek, objavljen na spletni strani The Times, dodaja, da podjetja Samerja Foza še naprej delujejo, kljub evropskim sankcijam zamrznitve sredstev, ki so mu bile naložene januarja 2019.
Glede na privilegiran položaj Samerja Foza v sirskem gospodarstvu in njegov vpliv, glede na obstoječe ali pretekle poslovne povezave med tožečo stranko in Samerjem Fozom, ker sta brata, glede na pomembnost družinskega podjetja, v katerem sta imela deleže in zasedala odgovorne položaje, ter glede na nezmožnost izključitve morebitnega usklajevanja med tožečo stranko in Samerjem Fozom za odsvojitev njunih deležev v družbi Aman Holding in likvidacijo družbe ASM International General Trading je razumno sklepati, da je tožeča stranka povezana z dejanskim tveganjem izogibanja restriktivnim ukrepom.
Zato je treba glede na vse navedeno ugotoviti, da je razlog za uvrstitev imena tožeče stranke na zadevne sezname, zaradi njene povezanosti z osebo, na katero se nanašajo omejevalni ukrepi, dovolj utemeljen, tako da je glede na to merilo uvrstitev njenega imena na zadevna seznama utemeljena.
[…]

Iz teh razlogov je
SPLOŠNO SODIŠČE (četrti senat)
razsodilo:

1.
Tožba se zavrne.

2.
Amerju Fozu se naloži plačilo stroškov.

Gervasoni
Madise
Martín y Pérez de Nanclares
Razglašeno na javni obravnavi v Luxembourgu, 18. maja 2022.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: angleščina.
(
)	Navedene so le točke zadevne sodbe, za katere Splošno sodišče meni, da je njihova objava koristna.