CELEX: 62021CJ0772
Eelotsusetaotlus
Euro kaitsmine võltsimise eest
Määrus (EÜ) nr 1338/2001
Artikli 6 lõige 1
Pangatähtede käitlemisel ja jaotamisel osalevad makseteenuse pakkujad
Otsus EKP/2010/14
Artikli 6 lõige 2
Ringluskõlbmatute europangatähtede tuvastamine
Pangatähtede kvaliteedi automatiseeritud kontrollimine
Euroopa Keskpanga (EKP) veebisaidil avaldatud nüüdisajastatud miinimumnõuded
Isikuline kohaldamisala
Sularahakäitlejate kohustuste ulatus
Siduvus
Õiguskindluse põhimõte

Eelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta otsuse EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT 2010, L 267, lk 1) (muudetud Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsusega EKP/2012/19; ELT 2012, L 253, lk 19) (edaspidi „otsus EKP/2010/14“) artikli 6 lõiget 2 ning Euroopa Keskpanga (EKP) veebilehel avaldatud akti „Europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded sularahatöötluses kasutatavatele seadmetele“ (edaspidi „automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded“) kehtivust.
Taotlus on esitatud „Brink’s Lithuania“ UAB ja Lietuvos bankase (Leedu keskpank) vahelises kohtuvaidluses otsuse üle, millega see liikmesriigi keskpank kohustas Brink’s Lithuaniat võtma vajalikud meetmed, et viia tema taasringlusse lastavate europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolliks kasutatavate pangatähtede käitluse seadmete hälve tasemele, mis ei ületa 5%.

Õiguslik raamistik

Määrus
nr
1338/2001
Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT 2001, L 181, lk 6; ELT eriväljaanne 19/04, lk 152) (muudetud nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2009; ELT 2009, L 17, lk 1) (edaspidi „määrus nr 1338/2001“), eesmärk on selle artikli 1 lõike 1 kohaselt näha ette vajalikud meetmed, et lasta europangatähed ja mündid käibele viisil, mis tagaks neile kaitse võltsimise vastu.
Selle määruse põhjenduses 4 on märgitud:
„Euro võltsimist takistavad meetmed huvitavad ühendust seoses tema vastutusega ühisraha suhtes; liikmesriigid üksi ei suuda tagada eurole piisavat õiguskaitset, sest euro pangatähed ja mündid hakkavad ringlema ka väljaspool osalevate liikmesriikide territooriumi. Seepärast tuleb vastu võtta ühenduse õigusaktid, milles määratakse kindlaks euro pangatähtede ja müntide nõuetekohaseks ringlemiseks vajalikud meetmed, et tagada euro üldine tõhus ja pidev kaitse tegevuse vastu, mis võib ohustada selle usaldusväärsust, ja vastu võtta asjakohased meetmed, et enne 1. jaanuari 2002 oleks kõik aegsasti valmis.“
Nimetatud määruse artiklis 6 „Pangatähtede ja müntide käsitlemisel ja jaotamisel osalevate asutuste kohustused“ on sätestatud:
„1.      Krediidiasutused ja nende maksetegevuse piires ka muud makseteenuse pakkujad ning kõik teised pangatähtede ja müntide käsitlemisel ja jaotamisel osalevad asutused, sealhulgas
[…]
–        sularaha vedajad;
[…]
on kohustatud tagama nende euro pangatähtede ja müntide ehtsuse, mis nad on saanud ja mida nad kavatsevad ringlusesse tagasi saata, ning hoolitsema võltsingute avastamise eest.
Euro pangatähtede puhul teostatakse kontroll vastavalt Euroopa Keskpanga määratud menetlusele.
Esimeses lõigus nimetatud asutused ja ettevõtjad on kohustatud kõrvaldama ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või mille suhtes neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud. Nad annavad need viivitamata üle pädevatele siseriiklikele asutustele.
[…]
2.      Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et lõikes 1 nimetatud asutuste suhtes, kes kõnealuses lõikes sätestatud kohustusi ei täida, rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone.
3.      Ilma et see piiraks Euroopa Keskpanga määratud menetluste kohaldamiseks kehtestatud kuupäevi, võtavad liikmesriigid käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu kohaldamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 31. detsembriks 2011. Nad teatavad sellest viivitamata [Euroopa K]omisjonile ja Euroopa Keskpangale.“

Otsus EKP/2010/14
Otsuse EKP/2010/14 põhjenduses 2 on märgitud:
„Euro pangatähtede usaldusväärsuse kaitsmiseks ning võltsingute tulemuslikuks tuvastamiseks peab säilitama ringluses olevate euro pangatähtede hea seisukorra, mis tagab, et nende ehtsust on võimalik lihtsalt ja usaldusväärselt kontrollida; seetõttu tuleb kontrollida euro pangatähtede ringluskõlblikkust. Lisaks tuleb võltsimiskahtlusega euro pangatähed kiiresti avastada ning anda üle pädevatele riigisisestele asutustele.“
Selle otsuse artiklis 1 „Reguleerimisala“ on sätestatud:
„Käesoleva otsusega kehtestatakse määruse [nr 1338/2001] artikli 6 lõike 1 alusel euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse suhtes ühtsed eeskirjad ja menetlus.“
Selle otsuse artiklis 2 „Mõisted“ on sätestatud:
„Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)      „RKP“ – euro kasutusele võtnud liikmesriigi keskpank;
2)      „sularahakäitlejad“ – määruse [nr 1338/2001] artikli 6 lõikes 1 nimetatud asutused ja ettevõtjad;
3)      „taasringlusse laskmine“ – sularahakäitlejate tegevus, mis seisneb nende poolt kas üldsuselt maksete või pangakontole paigutatud hoiuste näol või teiselt sularahakäitlejalt saadud euro pangatähtede laskmises tagasi ringlusse;
4)      „pangatähtede käitluse seade“ – iseteenindusseade (kliendid) või professionaalne seade (töötajad) vastavalt määratlusele I lisas;
5)      „pangatähtede käitluse seadme liik“ – pangatähtede käitluse seade, mida on võimalik eristada teistest pangatähtede käitluse seadmetest vastavalt kirjeldusele I lisas;
6)      „ühtne katsemenetlus“ – EKP kindlaks määratud katsemenetlus, mida RKPd kohaldavad teatavat liiki pangatähtede käitluse seadmete katsetamiseks;
[…]
11)      „ringluskõlbmatud euro pangatähed“ – euro pangatähed, mida on hinnatud taasringluseks kõlbmatuks artiklis 6 sätestatud ringluskõlblikkuse kontrolli tulemusel;
[…]“.
Otsuse EKP/2010/14 artikli 3 „Üldpõhimõtted“ lõigetes 1 ja 3–5 on sätestatud:
„1.      Sularahakäitlejate kohustust kontrollida euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust tuleb täita kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud menetlusega.
[…]
3.      Ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimine peab toimuma sellist liiki pangatähtede käitluse seadmega, mis on edukalt läbinud RKP katsetamise, või koolitatud töötaja poolt käsitsi.
4.      Euro pangatähti võib lasta taasringlusse iseteenindusseadme või sularahaautomaadi kaudu ainult siis, kui nende ehtsust ja ringluskõlblikkust on kontrollitud sellist liiki pangatähtede käitluse seadmega, mis on edukalt läbinud RKP katsetamise, ning nad on liigitatud ehtsaks ja ringluskõlblikuks. See nõue ei kehti euro pangatähtede kohta, mille on sularahakäitlejale toimetanud vahetult RKP või teine sularahakäitleja, kes on juba kontrollinud sel viisil kõnealuste euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust.
5.      Sularahakäitlejad võivad professionaalse seadme, kui seda kasutatakse ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimiseks, […] kasutusele võtta ainult juhul, kui see seade on edukalt läbinud RKP katsetamise ning kantud vastavalt artikli 9 lõikele 2 EKP veebilehel avaldatavasse nimekirja. Seadmeid kasutatakse vaid selliste euro pangatähtede nimiväärtuste ja seeriate puhul, mille nimekiri on toodud EKP veebilehel, standardsete nüüdisajastatud tehaseseadetega, mis on edukalt läbinud katsetamise, kui RKP ja sularahakäitleja vahel ei ole kokku lepitud rangemaid seadeid.“
Selle otsuse artikli 6 „Ringluskõlbmatute euro pangatähtede tuvastamine“ lõigetes 2 ja 3 on sätestatud:
„2.      Ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontroll toimub pangatähtede käitluse seadmete abil, mis on edukalt läbinud katsetamise [kooskõlas miinimumnõuetega,]

mille nüüdisajastatud nimekiri avaldatakse EKP veebilehel.
3.      RKP võib pärast EKP teavitamist kehtestada rangemad nõuded euro pangatähtede ühe või mitme nimiväärtuse või seeria suhtes, kui see on põhjendatud näiteks sellega, et kõnealuses liikmesriigis on ringluses olevate euro pangatähtede kvaliteet halvenenud. Need rangemad nõuded avaldatakse asjaomase RKP veebilehel.“  [täpsustatud sõnastus]
Nimetatud otsuse artiklis 9 „Eurosüsteemi ühtne pangatähtede käitluse seadmete katsemenetlus“ on sätestatud:
„1.      RKPd katsetavad pangatähtede käitluse seadmete liike vastavalt ühtsele katsemenetlusele.
2.      Iga edukalt katsetamise läbinud pangatähtede käitluse seadme liik on ajal, mil katsetamise tulemused vastavalt lõikele 3 kehtivad, kantud EKP veebilehel avaldatud nimekirja. Pangatähtede käitluse seadme liik, mis ei suuda sellel perioodil enam tuvastada kõiki eurosüsteemile teada olevaid võltsitud euro pangatähti, kustutatakse nimekirjast vastavalt EKP kehtestatud menetlusele.
3.      Kui pangatähtede käitluse seadme liik on edukalt katsetamise läbinud, kehtivad katsetamise tulemused katse tegemise kuu lõpust alates ühe aasta kogu euroalal, kui seadme liik suudab sellel perioodil tuvastada kõiki eurosüsteemile teada olevaid võltsitud euro pangatähti.
4.      Eurosüsteem ei vastuta, kui edukalt katsetamise läbinud pangatähtede käitluse seadme liik ei suuda euro pangatähti liigitada ja käidelda vastavalt IIa või IIb lisale.“
Sama otsuse artiklis 10 „Eurosüsteemi seiretoimingud ja parandusmeetmed“ on sätestatud:
„1.      Arvestades riigisisese õiguse nõuetega, on RKPdel õigus i) sooritada  kohapealseid kontrolle, sealhulgas ette teatamata, sularahakäitlejate ruumides, et teha seiret nende pangatähtede käitluse seadmete suhtes, eriti seadmete suutlikkuse suhtes kontrollida ehtsust ja ringluskõlblikkust ning tuvastada võltsimiskahtlusega euro pangatähtede ning nende euro pangatähtede kontoomanikke, mille ehtsus ei ole selgelt tuvastatud, ja ii) viia läbi vastavuskontroll menetluste osas, mis puudutavad pangatähtede käitluse seadmete toimimist ja juhtimist, kontrollitud euro pangatähtede käitlemist ning käsitsi toimuvat ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli.
[…]
3.      Kui RKP avastab, et sularahakäitleja on käesolevat otsust rikkunud, annab ta sularahakäitlejale tähtaja parandusmeetmete võtmiseks. Kuni rikkumist ei ole kõrvaldatud, võib asjaomane RKP EKP nimel keelata sularahakäitlejal vastava seeria euro pangatähtede nimiväärtusi taasringlusse lasta. Kui rikkumise põhjuseks on teatava pangatähtede käitluse seadme liigi tõrge, võib see viia selle liigi kõrvaldamiseni artikli 9 lõikes 2 nimetatud nimekirjast.
4.      Kui sularahakäitleja keeldub kontrollimise osas koostööst RKPga, loetakse see rikkumiseks.“

Otsus EKP/2012/19
Otsuse EKP/2012/19 põhjendus 3 on sõnastatud järgmiselt:
„Otsuse EKP/2010/14 IIIa lisas sätestatud euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded kujutavad endast pangatähtede käitluse seadmete funktsioonidele kehtestatud nõudeid. Nimetatud nõuded puudutavad seega vaid pangatähtede käitluse seadmete tootjaid ega mõjuta otsuses EKP/2010/14 kehtestatud ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli menetlusi, mida peavad järgima sularahakäitlejad. Kuna ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded jäävad otsuse EKP/2010/14 kohaldamisalast välja, peab nimetatud nõuded integreerima pangatähtede käitluse seadmete katsetamise, andmete kogumise ja jälgimise eeskirjadesse ja menetlustesse.“

Automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded
Otsuse EKP/2010/14 algse redaktsiooni artiklis 6 oli viidatud selle otsuse IIIa lisale „Euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded“. See lisa tunnistati kehtetuks otsusega EKP/2012/19. Alates selle otsuse jõustumisest avaldatakse need automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded vastavalt otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõikele 2 EKP veebilehel. Põhikohtuasjas kohaldatavas redaktsioonis nägid automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded muu hulgas ette:
„Pangatähtede käitluse seadmetega tehtava ringluskõlblikkuse kontrolli lubatud hälve on 5%. See tähendab, et seade võib ekslikult liigitada ringluskõlblikuks maksimaalselt 5% euro pangatähtedest, mis ei vasta ringluskõlblikkuse kriteeriumidele.“

Suunis EKP/2010/NP16
Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta suunis EKP/2010/NP16 pangatähtede käitluse seadmete katsetamise, andmete kogumise ja jälgimise eeskirjade ja menetluste kohta (muudetud 7. septembri 2012. aasta suunisega EKP/2012/NP20) (edaspidi „suunis EKP/2010/NP16“) on konfidentsiaalne dokument, millega saavad tutvuda üksnes EKP ja RKPd. Kohtuistungil lisas EKP Euroopa Kohtu palvel toimikusse suunise EKP/2010/NP16 mittekonfidentsiaalse versiooni.
Suunise EKP/2010/NP16 artikli 2 „Pangatähtede käitluse seadmete katsed“ lõigetes 1 ja 4 on märgitud:
„1.      Tootjate taotluse alusel viivad RKPd läbi pangatähtede käitluse seadmete liikide kontrollkatseid enne seda, kui sularahakäitlejad need paigaldavad, ja nende paigaldamise ajal […] [Siin ja edaspidi on suunist tsiteeritud mitteametlikus tõlkes.]
[…]
4.      RKPd viivad läbi kontrollkatsed, iga-aastased katsed, korduskatsed […] I lisas ette nähtud ühtse katsemenetluse kohaselt.“
Selle suunise artiklis 2a „Automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded“ on märgitud:
„Otsuse EKP/2010/14 artiklis 6 osutatud pangatähtede käitluse seadmete abil tehtava ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded määrab kindlaks eurosüsteem ning need esitatakse käesoleva suunise IV lisas ja avaldatakse EKP veebisaidil.“
Kõnealuse suunise I lisa punktis 3.1.1 on sätestatud:
„Ringluskõlblikkuse kontroll viiakse läbi uusima katsematerjali abil. […] Ringluskõlblikkuse kontrollimise katsematerjal koosneb europangatähtedest, millel on IV lisas määratletud tüüpvead. […]“.
Suunise EKP/2010/NP16 IV lisas on ette nähtud:
„Käesolevas lisas sätestatakse pangatähtede käitluse seadmete abil tehtava europangatähtede automatiseeritud ringluskõlblikkuse kontrolli miinimumnõuded.
Ringluskõlblikkuse kontrolli käigus tunnistatakse taasringluskõlbmatuks kõik europangatähed, mis ei vasta mõnele allpool toodud kohustuslikule nõudele.
Pangatähtede käitluse seadmete abil tehtava ringluskõlblikkuse kontrolli lubatud hälve on 5%. See tähendab, et seade võib ekslikult liigitada ringluskõlblikuks maksimaalselt 5% europangatähtedest, mis ei vasta ringluskõlblikkuse kriteeriumidele.“

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Leedu keskpanga ametnikud korraldasid 18. detsembril 2018 Brink’s Lithuania Panevėžyses (Leedu) asuvas filiaalis kohapealse kontrolli. Selle käigus kontrollisid ametnikud, kas selles filiaalis kasutatavad pangatähtede käitluse seadmed vastavad taasringlusse laskmiseks ette nähtud sularaha käitlemist käsitlevatele nõuetele. Eelkõige katsetasid nad kõnealuste seadmete suutlikkust kontrollida europangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust. Ent katsetamise käigus selgus, et üks käitluse seadmetest oli sortinud ringluskõlblikuks 18,26% katsepakis sisaldunud ringluskõlbmatutest pangatähtedest. Teise seadme puhul oli see määr 13,91%. Tulemused kanti kontrolliaruandesse, milles märgiti, et kõnealuste seadmete puhul oli  samas tegemist pangatähtede käitluse seadme mudeliga, mis on juba edukalt katsetamise läbinud ja mis on kantud EKP veebisaidil avaldatud nimekirja.
Olles sedastanud, et Brink’s Lithuania on rikkunud automatiseeritud kontrolli miinimumnõudeid, mille kohaselt ei või europangatähtede ringluskõlblikkuse kontrollimisel tuvastatud hälve ületada 5%, kohustas Leedu keskpanga sularahaosakonna direktor 28. veebruari 2019. aasta otsusega seda äriühingut võtma vajalikud meetmed rikkumise lõpetamiseks viie tööpäeva jooksul.
Selle otsuse sõnastuse kohaselt ei sõltu pangatähtede käitluse seadmete suutlikkus kontrollida europangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust mitte üksnes nende tootjast, vaid ka kasutajast, nimelt sularahakäitlejast, ning eelkõige kasutajapoolsest seadmete tehnilisest hooldusest. Pelgalt nende seadmete kasutamist standardsete tehaseseadetega, nagu on nõutud otsuse EKP/2010/14 artikli 3 lõikes 5, ei saa pidada tõendiks, et see sularahakäitleja on täitnud kõnealused kohustused. Üksnes sularahakäitleja ruumides tehtavad kontrollid saavad näidata, kas seadmeid kasutatakse ja hooldatakse nõuetekohaselt, kas sularahakäitlusele kohaldatavaid nõudeid järgitakse ja kas nende seadmete katsetamisel rakendatakse asjakohaseid menetlusi.
Apellant palus 29. märtsil 2019 sisuliselt EKP-l selgitada, kas automatiseeritud kontrolli miinimumnõudeid tuleb järgida sularahakäitlejal või on need kohustuslikud üksnes tootjatele, kes soovivad, et nende seadmed kantaks edukalt katsetamise läbinud seadmete nimekirja.
EKP vastas sellele küsimusele 17. aprillil 2019, märkides, et automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded on mõeldud pangatähtede käitluse seadmete tootjatele.  Seevastu sularahakäitlejad on kohustatud juhul, kui nad otsustavad võltsinguid ja pangatähtede ringluskõlblikkust automatiseeritult kontrollida, kasutama pangatähtede käitluse seadmeid, mis on tunnistatud automatiseeritud kontrolli miinimumnõuetele vastavaks nende standardsete tehaseseadetega, ilma et nad peaksid ise kontrollima nende seadmete vastavust nimetatud nõuetele.
Pärast seda, kui Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus, Leedu) jättis 28. veebruari 2019. aasta otsuse peale esitatud kaebuse rahuldamata, esitas Brink’s Lithuania apellatsioonkaebuse Lietuvos vyriausiasis administracinis teismasele (Leedu kõrgeim halduskohus), kes on käesolevas kohtuasjas eelotsusetaotluse esitanud kohus.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et vaidlust ei ole selle üle, et Brink’s Lithuaniat kui sularaha vedajat tuleb käsitada sularahakäitlejana otsuse EKP/2010/14 artikli 2 lõike 2 tähenduses. Siiski kahtleb ta selle otsuse artikli 6 lõike 2 tõlgenduses ja kehtivuses.
Ta leiab esiteks, et selle sätte sõnastuse teatud osad viitavad sellele, et europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrollimine peab toimuma vastavalt automatiseeritud kontrolli miinimumnõuetele, mis tähendab, et kuna automatiseeritud kontrolli eelduseks on miinimumnõuete järgimine, peavad sularahakäitlejad tagama, et see kontroll viiakse läbi neid nõudeid järgides, ning võtma vajaduse korral omal algatusel kõik selleks vajalikud meetmed. Seda tõlgendust kinnitab nimetatud otsusega taotletav eesmärk hoida europangatähed ringluskõlblikuna, kuna sellist tulemust ei saa tagada konkreetsete pangatähtede käitluse seadmete kasutamisega standardsete tehaseseadetega, nagu on nõutud nimetatud otsuses.
Samas leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kui tõlgendada otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 nii, et see paneb sularahakäitlejatele kohustuse tagada, et automatiseeritud kontroll toimuks automatiseeritud kontrolli miinimumnõudeid järgides, võib see olla vastuolus sama otsuse artikli 3 lõikega 5, milles on sätestatud, et sularahakäitlejad peavad kasutama oma seadmeid standardsete tehaseseadetega. Kui kõnealused sularahakäitlejad peaksid tagama, et automatiseeritud kontroll viiakse läbi vastavalt nimetatud nõuetele, tähendaks see, et seadme tõrke korral võiksid nad kasutada muid seadeid kui standardsed tehaseseaded. Lisaks tekitaks selline tõlgendus õigusliku ebakindluse, kuna sularahakäitlejatel oleks raske otsustada, kuidas seda kohustust täita. Lisaks oleks selline tõlgendus vastuolus otsuse EKP/2012/19 põhjendusega 3, mille kohaselt puudutavad automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded vaid pangatähtede käitluse seadmete tootjaid ega mõjuta neid ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli menetlusi, mida peavad järgima sularahakäitlejad.
Teiseks, isegi kui otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et see ei kohusta sularahakäitlejaid katsetama oma pangatähtede käitluse seadmeid automatiseeritud kontrolli miinimumnõuete kohaselt, on eelotsusetaotluse esitanud kohus seisukohal, et see ei välista tingimata, et liikmesriigid võivad sellise kohustuse ette näha väljaspool liidu määratletud õiguslikku raamistikku.
Kolmandaks märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus juhuks, kui leitakse, et sularahakäitlejad on kohustatud järgima automatiseeritud kontrolli miinimumnõudeid, et otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatakse need nõuded lihtsalt EKP veebilehel ja neid võidakse nüüdisajastada.  Tekib küsimus, kas juhul, kui neid nõudeid ei ole
Euroopa Liidu Teatajas
avaldatud, võib neid pidada siduvaks ja kas nende alusel saab teha sularahakäitlejale ettekirjutuse, või lausa küsimus, kas neil põhjustel on otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõige 2 kooskõlas õiguskindluse põhimõttega ja ELTL artikli 297 lõikega 2 ning seega kehtiv.
Neil asjaoludel otsustas Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegev sularahakäitleja peab järgima selles sättes osundatud [automatiseeritud kontrolli] miinimumnõudeid?
2.      Kui otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 kohaselt on selles osundatud [automatiseeritud kontrolli] miinimumnõuded kohaldatavad ainult pangatähtede käitluse seadmete tootjatele (kuid mitte sularahakäitlejatele), siis kas selle otsuse artikli 6 lõiget 2 koostoimes selle otsuse artikli 3 lõikega 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on sularahakäitlejad kohustatud kõnealuseid miinimumnõudeid järgima?
3.      Kas europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded pangatähtede käitluse seadmetele, võttes arvesse asjaolu, et need avaldatakse EKP veebilehel, on kooskõlas õiguskindluse põhimõttega ja ELTL artikli 297 lõikega 2 ning kas need on sularahakäitlejatele siduvad ja kas neile saab sularahakäitlejate vastu tugineda?
4.      Kas otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõige 2, mis näeb ette, et europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded avaldatakse EKP veebilehel ja neid nüüdisajastatakse, on vastuolus õiguskindluse põhimõttega ja ELTL artikli 297 lõikega 2 ning seetõttu kehtetu?“

Eelotsuse küsimuste analüüs

Esimene küsimus
Oma esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegev sularahakäitleja peab järgima automatiseeritud kontrolli miinimumnõudeid.
Kõigepealt tuleb korrata, et nagu nähtub otsuse EKP/2010/14 artiklist 1, rakendatakse selle otsusega määruse nr 1338/2001 artikli 6 lõiget 1, mis kehtestab europangatähtede ja -müntide võltsimise vastu võitlemiseks europangatähtede ehtsuse kontrollimise põhimõtte ning paneb selleks pangatähtede ja müntide käitlemisel ja jaotamisel osalevatele asutustele, sealhulgas sularahakäitlejatele, kohustuse hoolitseda võltsingute avastamise eest vastavalt EKP määratud menetlusele ja kõrvaldada ringlusest kõik saadud europangatähed, mille kohta nad teavad või mille suhtes neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud, ning kohustuse anda need viivitamata üle pädevatele riigisisestele asutustele.
EKP võttis määruse nr 1338/2001 artikli 6 lõike 1 alusel vastu otsuse EKP/2010/14, mille põhjenduse 2 kohaselt on selle eesmärk kaitsta europangatähtede usaldusväärsust ja tuvastada tulemuslikult võltsingud, mis eeldab ringluses olevate europangatähtede hea seisukorra tagamist, et tagada nende lihtne ja usaldusväärne ehtsuse kontroll.
Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 62 rõhutas, põhineb muu hulgas otsusega EKP/2010/14 sätestatud õigusraamistik, mille eesmärk on tagada, et ringlusse lastaks üksnes heas seisukorras europangatähti, sisuliselt kolmel põhisambal, milleks on kõigepealt pangatähtede käitluse seadmete tootmine ja konfigureerimine kooskõlas automatiseeritud kontrolli miinimumnõuetega ja nende seadmete liigiti nimetamine EKP veebisaidil, kui need on edukalt läbinud katsetamise, mille RKP on tootja taotluse alusel korraldanud; seejärel sularahakäitlejatele mitme kohustuse kehtestamine, eelkõige seoses europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolliga, ning lõpuks RKPde seire- ja järelevalvepädevuse tunnustamine tagamaks, et asjaomased üksused täidavad oma kohustusi.
Sularahakäitlejatele pandud kohustuste hulgas on selle otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kohustus kontrollida europangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust vastavalt selles otsuses ette nähtud menetlusele.
Selleks on nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 3 ette nähtud, et sularahakäitlejad võivad täita europangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimise kohustuse, viies kontrollimise läbi kas koolitatud töötajate poolt käsitsi tehtava või siis automatiseeritud kontrolli teel, kasutades sellist pangatähtede käitluse seadet, mis on edukalt läbinud RKP katsetamise. Sama otsuse artikli 3 lõike 4 kohaselt on automatiseeritud kontrollimenetluse kasutamine kohustuslik europangatähtede puhul, mis on mõeldud taasringlusse laskmiseks iseteenindusseadme või sularahaautomaadi kaudu, välja arvatud pangatähtede puhul, mille on sularahakäitlejale toimetanud vahetult RKP või teine sularahakäitleja, kes on juba kontrollinud asjaomasel viisil kõnealuste europangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust.
Mis puudutab täpsemalt selle automatiseeritud kontrolli läbiviimist, siis on otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõikes 2 ette nähtud, et selline kontroll peab toimuma „pangatähtede käitluse seadmete abil, mis on edukalt läbinud katsetamise [kooskõlas miinimumnõuetega,] mille nüüdisajastatud nimekiri avaldatakse EKP veebilehel“. [täpsustatud sõnastus]  Selles sättes ei ole aga täpsustatud, kas selles viidatud miinimumnõudeid peavad järgima pangatähtede käitlemisel ja jaotamisel osalevad asutused või kas need on kohustuslikud üksnes tootjatele, kes soovivad, et nende seadmed kantaks edukalt katsetamise läbinud seadmete nimekirja.
Samas tuleb väljakujunenud kohtupraktika kohaselt liidu õigusnormi tõlgendamisel arvestada mitte üksnes selle sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osaks norm on (vt selle kohta eelkõige 22. detsembri 2022. aasta kohtuotsus Les Entreprises du Médicament, C‑20/22, EU:C:2022:1028, punkt 18 ja seal viidatud kohtupraktika).
Mis käesolevas asjas puudutab otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 sõnastust, siis mõnes keeleversioonis võib selle sõnastuse grammatiline ülesehitus küll viidata sellele, et väljend „kooskõlas miinimumnõuetega“ on seotud tegusõnaga „toimub“, ja seega on selle eesmärk täpsustada läbiviidava kontrolli laadi.
Nagu aga kohtujurist märkis oma ettepaneku punktis 45 ja 15. joonealuses märkuses, kaldub selle sõnastuse struktuur teistes keeleversioonides, näiteks hispaania, inglise, prantsuse, itaalia ja portugali keeles, pigem toetama vastupidist tõlgendust, mille kohaselt seondub see lauseosa katsetega, mille pangatähtede käitluse seadmed peavad läbima enne, kui sularahakäitlejad võivad neid kasutada neile otsusega EKP/2010/14 pandud kohustuste täitmiseks, kui nad peavad või on otsustanud kasutada europangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli.
Samas tuleb ka meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa liidu õigusnormi teatud keeleversioonides kasutatud mõisted või grammatiline ülesehitus olla selle sätte tõlgendamise ainus alus ja neile ei saa tõlgendamisel anda eelist teiste keeleversioonide ees (vt selle kohta 26. jaanuari 2021. aasta kohtuotsus Hessischer Rundfunk, C‑422/19 ja C‑423/19, EU:C:2021:63, punkt 65).
Seevastu tuleb märkida, et kui olenemata vaadeldavast keeleversioonist otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 tõlgendada nii, et väljend „kooskõlas miinimumnõuetega“ puudutab toimunud automatiseeritud kontrolli, võtaks see suures osas soovitava toime ka väljendilt „edukalt läbinud katsetamise“, mida samuti selles sättes kasutatakse, kuna sellest sättest ei saaks enam selgust, millistest standarditest lähtudes loetakse pangatähtede käitluse seadme katsetamine edukalt läbituks.
Järelikult tuleb asuda seisukohale, et otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 sõnastus pigem näitab, et selles sättes ette nähtud miinimumnõuded ei ole kohaldatavad mitte automatiseeritud kvaliteedikontrollile, mida teevad sularahakäitlejad, vaid katsetele, mille pangatähtede käitluse seadmed peavad läbima, enne kui neid saavad kasutada sularahakäitlejad.
Sellist tõlgendust toetavad pealegi nii otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 kontekst kui ka selle sättega taotletavad eesmärgid.
Esiteks, mis puudutab selle sätte konteksti, siis nähtub selle otsuse artikli 3 lõigetest 3–5, et automatiseeritud kontrolli korral peavad sularahakäitlejad kasutama pangatähtede käitluse seadmeid, mis on edukalt läbinud RKP katsetamise vastavalt EKP miinimumnõuetele, millele on viidatud selle otsuse artikli 6 lõikes 2, ning neid seadmeid võib kasutada standardsete nüüdisajastatud tehaseseadetega vaid selliste europangatähtede nimiväärtuste ja seeriate jaoks, mille nimekiri on seadmete kaupa toodud EKP veebisaidil. Kui EKP oleks aga soovinud kohustada sularahakäitlejaid tagama, et automatiseeritud kontroll toimub vastavalt nimetatud miinimumnõuetele, ei oleks olnud vaja ette näha, et nad võivad selleks kasutada üksnes teatud katsetamise läbinud pangatähtede käitluse seadmeid, ega täpsustada, millistes tingimustes tuleb neid seadmeid kontrollida. Need nõuded tähendavad hoopis, et nende seadmete kasutamist peetakse otsuses EKP/2010/14 vahendiks, mille abil sularahakäitlejad täidavad automatiseeritud kontrolli korral oma kohustust tagada pangatähtede ringluskõlblikkus.
Teiseks, mis puudutab otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõikega 2 taotletavaid eesmärke, siis –  nagu rõhutas kohtujurist oma ettepaneku punktides 48–50  – tuleb märkida, et enne otsuse EKP/2010/14 artikli 6 muutmist otsusega EKP/2012/19 oli selles ette nähtud, et europangatähtede ringluskõlblikkust kontrollitakse kooskõlas selle otsuse IIIa ja IIIb lisas määratletud miinimumnõuetega. Täpsemalt olid selle otsuse IIIa lisas kindlaks määratud „[e]uro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded“, samal ajal kui IIIb lisaga olid kehtestatud koolitatud töötajate poolt „[k]äsitsi tehtava euro pangatähtede ringluskõlblikkuse kontrolli miinimumnõuded“. Nagu nähtub aga otsuse EKP/2012/19 põhjendusest 3, tunnistati selle otsusega otsuse EKP/2010/14 IIIa lisa kehtetuks sõnaselge eesmärgiga lisada europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded, mis olid seni jäänud otsuse EKP/2010/14 kohaldamisalast välja, pangatähtede käitluse seadmete katsetamise, andmete kogumise ja jälgimise eeskirjade ja menetluste hulka. Samal ajal lisati viide nendele nõuetele suunisesse EKP/2010/NP16, milles on kindlaks määratud pangatähtede käitluse seadmete liikide katsetamise eeskirjad ja menetlused. Sellest ajast alates tuleneb selle suunise artikli 2 lõigetest 1 ja 4 koostoimes artikliga 2a, I lisa punktiga 3.1.1 ja IV lisaga, et neid nõudeid kohaldatakse seda liiki seadmetega tehtavate katsete suhtes.
Lisaks on otsuse EKP/2012/19 põhjenduses 3 ühemõtteliselt märgitud, et europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded „puudutavad […] vaid pangatähtede käitluse seadmete tootjaid ega mõjuta otsuses EKP/2010/14 kehtestatud ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli menetlusi, mida peavad järgima sularahakäitlejad“.
Seega nähtub otsusest EKP/2012/19, et otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 muudeti eesmärgiga täpsustada, et selles sättes ette nähtud miinimumnõudeid kohaldatakse üksnes katsetele, mida viivad läbi tootjad niisugust liiki  pangatähtede käitluse seadmete suhtes, mida nad ise toodavad.
Sellest järeldub, et otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõige 2 ei nõua, et europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegev sularahakäitleja peaks ise tagama, et automatiseeritud kontroll toimub vastavalt selles sättes nimetatud miinimumnõudetele. Seevastu peavad neid nõudeid järgima tootjad, kui nad soovivad, et nende toodetav seadmemudel kantaks EKP veebisaidil avaldatavasse nimekirja kui teatud nimiväärtusega ja teatud seeriasse kuuluvate pangatähtede ringluskõlblikkuse ja ehtsuse kontrollimiseks sobiv seade.
Ent nagu kohtujurist oma ettepaneku punktides 66–68 sisuliselt märkis, tuleb tõdeda, et need sularahakäitlejad peavad siiski täitma neile otsusega EKP/2010/14 pandud kohustused, sealhulgas selle otsuse artikli 3 lõikest 1 ja artikli 10 lõikest 1 tulenevad kohustused teha ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolle ja kehtestada nende kasutatavate pangatähtede käitluse seadmete kontrollimise menetlusi.
Seega eeldavad viidatud kohustused tingimata, et sularahakäitlejad peavad kasutama pangatähtede käitluse seadmeid, mis võimaldavad seda kontrolli teha ja eelkõige tuvastada ringluskõlbmatud või halvenenud seisukorras europangatähed, mis tähendab, et tuleb tagada, et kasutatavad seadmed oleksid töökorras, hooldatud ning seadistatud nii, et neid saab kasutada europangatähtede ringluskõlblikkuse kontrollimiseks.  Vastasel juhul rikuksid need sularahakäitlejad neile määruse nr 1338/2001 artikli 6 lõikega 1 pandud üldisemat kohustust võidelda võltsimisega.
Järelikult ei saa sularahakäitleja, kelle pangatähtede käitluse seadmed ei võimalda täita automatiseeritud kontrolli miinimumnõuetes ette nähtud 5% lubatud hälbe nõuet, keelduda täitmast ettekirjutust, mille RKP on talle otsuse EKP/2010/14 artikli 10 lõike 3 alusel teinud pärast tema ruumides tehtud kohapealset kontrolli ja millega sularahakäitlejat on kohustatud seda olukorda parandama.
Eeltoodud kaalutluste põhjal leian, et otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes osutatud miinimumnõuded ei ole kohaldatavad sularahakäitlejate suhtes, kui nad teevad europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli. Selle otsuse artikli 3 lõiget 1 ja artikli 10 lõiget 1 tuleb määruse nr 1338/2001 artikli 6 lõiget 1 arvestades siiski tõlgendada nii, et asjaomane sularahakäitleja peab võtma vajalikud meetmed olukorra parandamiseks, kui RKP kontrolli käigus avastab, et tema pangatähtede käitluse seadmed ei suuda tuvastada europangatähtede taasringluskõlbmatust väiksema kui 5% hälbega.

Teine küsimus
Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas juhul, kui esimesele küsimusele antavast vastusest tuleneb, et otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõikes 2 nimetatud miinimumnõuded on kohaldatavad ainult pangatähtede käitluse seadmete tootjatele, tuleb selle otsuse artikli 6 lõiget 2 koostoimes selle otsuse artikli 3 lõikega 5 tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriik kohustab sularahakäitlejaid järgima europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegemisel kõnealuseid miinimumnõudeid.
Sellega seoses tuleb märkida, et ELTL artikli 133 kohaselt kuuluvad euro ühisrahana kasutamiseks vajalikud meetmed rahapoliitika valdkonda, milles liidul on ELTL artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt ainupädevus. Nagu tuleneb määruse nr 1338/2001 põhjendusest 4, on euro võltsimist takistavad ühtsed eeskirjad ja menetlused – mille hulka kuuluvad europangatähtede ja euromüntide ringluskõlblikkuse kontrollimist käsitlevad eeskirjad ja menetlused – selle rahaühiku kasutamiseks vajalikud meetmed.
Kuna europangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimine on seega liidu ainupädevuses, ei saa liikmesriigid nendes valdkondades sätteid vastu võtta, kui neil ei ole selleks liidu õigusest tulenevat volitust. Otsus EKP/2010/14 ei anna aga liikmesriikidele mingit volitust nõuda omal algatusel sularahakäitlejatelt europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegemisel otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõikes 2 nimetatud EKP miinimumnõuete järgimist.
On tõsi, et selle otsuse artikli 6 lõige 3 lubab RKP‑l kehtestada europangatähtede ühe või mitme nimiväärtuse või seeria suhtes rangemad nõuded. Nagu nähtub väljendi „rangemad nõuded“ kasutamisest, on see võimalus siiski piiratud nõuetega, millele seadmed peavad vastama europangatähtede ühe või mitme nimiväärtuse või seeria käitlemiseks. Seega ei anna see RKP‑le volitust laiendada sama otsuse artikli 6 lõikes 2 nimetatud EKP miinimumnõuete isikulist kohaldamisala, kohustades sularahakäitlejaid tagama, et otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 tähenduses edukalt katsetamise läbinud teatud liiki pangatähtede käitluse seadme abil tehtava automatiseeritud kontrolli käigus järgitakse neid miinimumnõudeid.
Järelikult tuleb otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 koostoimes artikli 3 lõikega 5 tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriik kohustab sularahakäitlejaid europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegemisel järgima kõnealuse artikli 6 lõikes 2 nimetatud EKP miinimumnõudeid.

Kolmas ja neljas küsimus
Kolmanda ja neljanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded ning otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõige 2 on kooskõlas õiguskindluse põhimõtte ja ELTL artikli 297 lõikega 2, kuna kõnealuse artikli 6 lõikes 2  on ette nähtud, et need nõuded avaldatakse EKP veebilehel ja neid nüüdisajastatakse.
Sellega seoses olgu märgitud, et on selge, et põhikohtuasjas on tegemist vaidlusega RKP ja sularahakäitleja vahel. Esimesele küsimusele antud vastusest nähtub aga, et automatiseeritud kontrolli miinimumnõudeid ei kohaldata europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegevate sularahakäitlejate suhtes. Seega ei ole vaja kolmandale ja neljandale küsimusele vastata.

Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (viies koda) otsustab:
1.
Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta otsuse EKP/2010/14 euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (muudetud Euroopa Keskpanga 7. septembri 2012. aasta otsusega EKP/2012/19) artikli 6 lõiget 2
tuleb tõlgendada nii, et
automatiseeritud kontrolli miinimumnõudeid ei kohaldata europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegevate sularahakäitlejate suhtes.
Samas tuleb otsuse EKP/2010/14 (muudetud) artikli 3 lõiget 1 ja artikli 10 lõiget 1 koostoimes nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (muudetud nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2009), artikli 6 lõikega 1,
tuleb tõlgendada nii, et
sularahakäitleja peab võtma vajalikud meetmed olukorra parandamiseks, kui euro kasutusele võtnud liikmesriigi keskpank kontrolli käigus avastab, et sularahakäitleja pangatähtede käitluse seadmed ei suuda tuvastada europangatähtede taasringluskõlbmatust väiksema kui 5% hälbega.
2.
Otsuse EKP/2010/14 (muudetud otsusega EKP/2012/19) artikli 6 lõiget 2 koostoimes otsuse EKP/2010/14 (muudetud) artikli 3 lõikega 5,
tuleb tõlgendada nii, et
sellega on vastuolus, kui liikmesriik kohustab sularahakäitlejaid europangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli tegemisel järgima kõnealuse artikli 6 lõikes 2 nimetatud Euroopa Keskpanga miinimumnõudeid.
Allkirjad
*
Kohtumenetluse keel: leedu.