CELEX: 62015CJ0275
Előzetes döntéshozatal
2001/29/EK irányelv
Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása
9. cikk
A műsorszolgáltatók kábeleihez való hozzáférés
A »kábel« fogalma
A kereskedelmi televíziós műsorszolgáltatók műsorainak harmadik személy általi, az internet segítségével történő továbbközvetítése
»Live streaming

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (
HL 2001. L 167., 10. o.
; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítés:
HL 2008. L 314.
, 2008.11.25., 16. o.,
HL L 10.
, 2014.1.15., 32. o.) 9. cikkének értelmezésére irányul.
Ezt a kérelmet az egyrészről az ITV Broadcasting Limited, az ITV2 Limited, az ITV Digital, a Channels Limited, a Channel Four Television Corporation, a 4 Ventures Limited, a Channel 5 Broadcasting Limited és az ITV Studios Limited, másrészről a TVCatchup Limited, csődeljárás alatt (a továbbiakban: TVC), a TVCatchup (UK) Limited (a továbbiakban: TVC UK) és a Media Resources Limited között, az alapügy felperesei televízió‑műsorainak a TVC, a TVC UK és a Media Resources Limited által az internet segítségével történő közvetítése tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
A 2001/29 irányelv (4), (20), (23), (32) és (60) preambulumbekezdése kimondja:
„(4)
A szerzői jog és a szomszédos jogok szabályozási kereteinek harmonizálása a jogbiztonság növekedése, illetve a szellemi tulajdon magas szintű védelme révén jelentős erőforrásokat mozgósít az alkotó és újító tevékenységek – egyebek között a hálózati infrastruktúra – fejlesztésére, hozzájárulva ezáltal az európai ipar fejlődéséhez és fokozódó versenyképességéhez, […]
[…]
(20)
Ez az irányelv az e területen elfogadott hatályos irányelvekben – így különösen [a 91/250/EGK, a 92/100/EGK, a műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról szóló, 1993. szeptember 27‑i 93/83/EGK tanácsi irányelv (
HL 1993. L 248., 15. o.
; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 134. o.) a 93/98/EGK és a 96/9/EK] irányelvben – megfogalmazott alapelveken és szabályokon nyugszik, azokat továbbfejleszti, illetve az információs társadalom összefüggésébe helyezi őket. Ezen irányelv rendelkezései – hacsak az eltérően nem rendelkezik – az említett irányelveket nem érintik.
[…]
(23)
Ennek az irányelvnek harmonizálnia kell a szerzők nyilvánossághoz közvetítéshez való jogát. Ezt a jogot olyan tágan kell értelmezni, hogy lefedjen minden olyan nyilvánossághoz közvetítést, amikor a nyilvánosság nincs jelen a közvetítés kiindulópontjául szolgáló helyszínen. […]
[…]
(32)
Ez az irányelv a többszörözés joga, valamint a nyilvánossághoz közvetítés joga alóli valamennyi kivételt és korlátozást kimerítően sorolja fel. […]
[…]
(60)
Az ezen irányelv által biztosított védelem nem érintheti az olyan egyéb területeken elfogadott nemzeti, illetve közösségi jogszabályi rendelkezéseket, mint az ipari tulajdon, az adatvédelem, a feltételes hozzáférés, a közérdekű dokumentumokhoz való hozzáférés, illetve a médiában történő felhasználás időrendjének szabályai, amelyek a szerzői jog és a szomszédos jogok védelmét befolyásolhatják.”
A 2001/29 irányelv „Alkalmazási kör” című 1. cikke ekként rendelkezik:
„(1)   Ezen irányelv tárgya a szerzői jog és a szomszédos jogok védelme a belső piac keretében, különös tekintettel az információs társadalomra.
(2)   Ez az irányelv – a 11. cikkben említett esetek kivételével – nem érinti és semmilyen módon nem befolyásolja
[…]
c)
a műholdas műsorsugárzásra és a vezeték útján történő továbbközvetítésre alkalmazandó szerzői és szomszédos jogokkal;
[…] kapcsolatos hatályos közösségi rendelkezéseket.”
Ezen irányelvnek „A többszörözési jog” című 2. cikke szerint:
„A tagállamok biztosítják a közvetett vagy közvetlen, ideiglenes vagy tartós, bármely eszközzel vagy formában, egészben vagy részben történő többszörözés engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos jogát:
a)
a szerzők számára műveik tekintetében;
[…]
e)
a műsorszolgáltató szervezetek számára műsoraik rögzítése tekintetében függetlenül attól, hogy a műsor közvetítése vezeték útján vagy vezeték nélkül történik, ideértve a kábelen keresztül vagy műhold útján történő közvetítést is.”
Az említett irányelvnek „A művek nyilvánossághoz közvetítésének, valamint a védelem alatt álló egyéb teljesítmények nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételének joga” című 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   A tagállamok a szerzők számára kizárólagos jogot biztosítanak műveik vezetékes vagy vezeték nélküli nyilvánossághoz közvetítésének engedélyezésére, illetve megtiltására, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg.
(2)   A tagállamok biztosítják a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétel engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos jogát akár vezetékes akár vezeték nélküli, illetve oly módon történő hozzáférhetővé tétel esetében is, amikor a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg:
[…]
d)
a műsorszolgáltató szervezetek számára műsoraik rögzítése tekintetében függetlenül attól, hogy a műsor közvetítése vezeték útján vagy vezeték nélkül történik, ideértve a kábelen keresztül vagy műhold útján történő közvetítést is.
[…]”
A 2001/29 irányelv „Kivételek és korlátozások” című 5. cikke szerint:
„(3)   A tagállamok a 2. és a 3. cikkben szabályozott jogok vonatkozásában az alábbi esetekben kivételeket, illetve korlátozásokat állapíthatnak meg:
[…]
(5)   Az (1), a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt kivételek és korlátozások kizárólag olyan különös esetekben alkalmazhatók, amelyek nem sérelmesek a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználására, és indokolatlanul nem károsítják a jogosult jogos érdekeit.”
Ezen irányelv „Egyéb jogszabályi rendelkezések alkalmazása” című 9. cikke előírja:
„Ez az irányelv nem érinti a különösen a szabadalmi jogokra, a védjegyekre, a formatervezési és használati mintákra, a félvezető termékek topográfiájára, a tipográfiai jelekre, a feltételes hozzáférésre, a műsorközvetítő szolgáltatások kábelrendszereihez való hozzáférésre, a nemzeti kincsek védelmére, a törvényi letétbe helyezési követelményekre, a versenykorlátozó magatartással és a tisztességtelen versennyel kapcsolatos szabályokra, az üzleti titokra, a biztonságra, a titok‑ és az adatvédelemre és a magánélet védelmére, a közérdekű dokumentumokhoz való hozzáférésre, valamint a szerződési jogra vonatkozó rendelkezéseket.”
Az Egyesült Királyság joga
A Copyright and Related Rights Regulations 2003‑mal (a szerzői jogról és a szomszédos jogokról szóló 2003. évi rendelet) módosított, a Copyright, Designs and Patents Act 1988 (a szerzői jogról, formatervezési mintákról és szabadalmakról szóló 1988‑as törvény) (a továbbiakban: CDPA), amely a 2001/29 irányelvet átültette, a „Sugárzott mű vétele és annak vezetékes továbbközvetítése” című 73. cikkében az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1)   Ezt a cikket valamely műnek az Egyesült Királyság területéről történő sugárzása, és a mű vételét követő azonnali vezetékes továbbközvetítése esetén kell alkalmazni.
(2)   Nem minősül a sugárzott művön fennálló szerzői jogok megsértésének
(a)
ha a vezetékes továbbközvetítésre valamely lényeges követelmény teljesítése céljából kerül sor, vagy
(b)
ha a művet abból a célból sugározzák, hogy azt a vétel területén vezetéken továbbközvetítsék, továbbá ha az valamely minősített szolgáltatás részét képezi.
(3)   Nem minősül a sugárzott tartalom részét képező valamely művön fennálló szerzői jog megsértésének, ha az említett tartalmat abból a célból sugározzák, hogy azt a vétel területén vezetéken továbbközvetítsék […]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
Az alapügy felperesei kereskedelmi televíziós műsorsugárzó szervezetek, amelyek a nemzeti jog alapján a televízió‑műsoraikon, valamint a műsoraik részét képező filmeken és egyéb teljesítményeken fennálló szerzői jogok jogosultjai. A felperesek a tevékenységüket az adásaikban foglalt reklámok útján finanszírozzák.
A TVC az interneten olyan televízióműsor‑közvetítési szolgáltatást nyújtott, amely a felhasználók számára lehetővé teszi, hogy az ingyenes televíziós műsorfolyamot – az alapügy felperesei által közvetített televízió‑műsorokat is beleértve – „élőben” vehessék az internet segítségével. A TVC‑vel szembeni csődeljárás megindulását követően, a Media Resources Limited által adott engedély alapján, a TVC UK folytatta a TVC kereskedelmi tevékenységét, és ő nyújtotta annak szolgáltatásait.
Az alapügy felperesei keresetet indítottak a TVC‑vel szemben a High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division (legfelsőbb bíróság [Anglia és Wales], kancelláriai kollégium, Egyesült Királyság) előtt a szerzői jogaik megsértése miatt. Ez a bíróság a 2001/29 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti „nyilvánossághoz közvetítés” fogalmának értelmezésére vonatkozó előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett a Bíróság elé.
A 2013. március 7‑iITV Broadcasting és társai ítéletet (
C‑607/11
,
EU:C:2013:147
) követően a High Court of Justice (England & Wales), Chancery Division (legfelsőbb bíróság [Anglia és Wales], kancelláriai kollégium) megállapította, hogy a TVC a nyilvánossághoz közvetítéssel megsértette az alapügy felpereseinek szerzői jogait. Mindazonáltal ez a bíróság három televíziócsatorna, nevezetesen az ITV, a Channel 4 és a Channel 5 tekintetében azt állapította meg, hogy a TVC jogosult hivatkozni a CDPA 73. cikke (2) bekezdésének b) pontjára és (3) bekezdésére alapított védekezési jogalapra.
Az alapügy felperesei fellebbezést nyújtottak be a kérdést előterjesztő bírósághoz. E bíróság előtt alperesként a TVC UK‑t és a Media Resources Limitedet is perbe vonták.
A kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy CDPA 73. cikke a sugárzott művön vagy a sugárzott műben foglalt valamennyi további művön fennálló szerzői jog megsértése miatti keresettel szembeni védekezési jogalapról rendelkezik, amelyet „valamely műnek az Egyesült Királyság területéről történő sugárzása, és a mű vételét követő azonnali vezetékes továbbközvetítése esetén” kell alkalmazni. Ez a bíróság kifejti, hogy az elé terjesztett védekezési jogalap nem a CDPA 73. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és (3) bekezdésére vonatkozik, amely rendelkezésből többek között az következik, hogy nem minősül a sugárzott művön fennálló szerzői jogok megsértésének, „ha a vezetékes továbbközvetítésre valamely lényeges követelmény teljesítése céljából során kerül sor”, hanem az kizárólag e törvény 73. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, és (3) bekezdésére vonatkozik, amely azt mondja ki, hogy nem minősül e jog megsértésének, „ha a művet abból a célból sugározzák, hogy azt a vétel területén vezetéken továbbközvetítsék, továbbá ha az valamely minősített szolgáltatás részét képezi”.
A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (fellebbviteli bíróság, Anglia és Wales, [polgári tanács], [Egyesült Királyság]), mivel úgy ítélte meg, hogy a CDPA 73. cikkét a 2001/29 irányelv 9. cikke alapján értelmezni kell, felfüggesztette eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„A […] 2001/29 […] irányelv 9. cikkének, különösen azon fordulatának értelmezésével kapcsolatban, miszerint »[e]z az irányelv nem érinti a különösen […] a műsorközvetítő szolgáltatások kábelrendszereihez való hozzáférésre […] [vonatkozó rendelkezéseket]«:
1)
A hivatkozott rendelkezés megengedi‑e valamely nemzeti jogszabályi rendelkezés a »kábel« nemzeti jogban meghatározott jelentésével történő további alkalmazását, vagy a 9. cikk e részének hatályát a »kábel« szónak az uniós jog szerinti jelentése határozza meg?
2)
Amennyiben a 9. cikk szerinti »kábel« szót az uniós jog határozza meg, annak mi a jelentése? Így különösen:
a)
Annak jelentése technológiai szempontból meghatározott, és az kizárólag a szokásos kábelszolgáltatók által működtetett hagyományos kábelhálózatokra korlátozódik?
b)
Vagy esetleg annak jelentése technológiai szempontból semleges, és az a funkcionálisan hasonló, internet segítségével közvetített szolgáltatást is magában foglalja?
c)
Mindkét esetben: ez a jelentés magában foglalja‑e a mikrohullámú energia rögzített földi pontok közötti továbbítását?
3)
Vonatkozik‑e a hivatkozott kifejezés (1) olyan rendelkezésekre, amelyek megkövetelik a kábeles hálózatoktól, hogy azok bizonyos közvetítéseket továbbközvetítsenek, vagy (2) olyan rendelkezésekre, amelyek engedélyezik a közvetítések kábel útján való továbbközvetítését a) amennyiben a továbbközvetítések egyidejűek, és azok arra a területre vannak korlátozva, ahová a közvetítéseket vételre szánták, és/vagy b) amennyiben a közvetítések továbbközvetítése eredetileg olyan csatornákon történik, amelyekre bizonyos közszolgáltatási kötelezettség vonatkozik?
4)
Amennyiben a 9. cikkben szereplő »kábel« szó jelentését a nemzeti jog határozza meg, ez a nemzeti jogi rendelkezés alá van‑e vetve az arányosságra, valamint az egyrészt a szerzői jog jogosultjainak és a kábelhálózatok tulajdonosainak jogai, másrészt a közérdek közötti megfelelő egyensúlyra vonatkozó uniós elveknek?
5)
A 9. cikk olyan nemzeti jogi rendelkezésekre korlátozódik‑e, amelyek az irányelv elfogadásakor vagy annak hatálybalépésekor vagy az annak átültetésére rendelkezésre álló idő lejártakor hatályban voltak, vagy azokra a később meghozott nemzeti jogi rendelkezésekre is vonatkozik, amelyek a műsorközvetítő szolgáltatások kábelrendszereihez való hozzáférésről szólnak?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
A harmadik kérdésről
A harmadik kérdésével, amelyet elsőként kell megvizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy a 2001/29 irányelv 9. cikkét és különösen a „műsorközvetítő szolgáltatások kábelrendszereihez való hozzáférés” fogalmát úgy kell‑e értelmezni, hogy e rendelkezés hatálya alá tartozik, és annak alapján megengedett az a nemzeti szabályozás, amely szerint nem minősül a szerzői jogok megsértésének a közszolgáltatási kötelezettségek alá tartozó televíziócsatornákon sugárzott műveknek az eredeti sugárzás helyén történő azonnali vezetékes továbbközvetítése, ideértve adott esetben az internet segítségével történő továbbközvetítést is.
Ebben a tekintetben meg kell állapítani, hogy a tagállamok jogára való kifejezett utalás hiányában a 2001/29 irányelv 9. cikkében szereplő „műsorközvetítő szolgáltatások kábelrendszereihez való hozzáférés” fogalmát az egész Unióban önállóan és egységesen kell értelmezni, figyelembe véve e rendelkezés szövegét, kontextusát és célját (lásd ebben az értelemben: 2010. október 21‑iPadawan‑ítélet,
C‑467/08
,
EU:C:2010:620
,
32.
pont; 2016. november 10‑iPrivate Equity Insurance Group ítélet,
C‑156/15
,
EU:C:2016:851
,
39.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Először is magából a „kábel[hez] való hozzáférés” kifejezésből is kitűnik, hogy ez a fogalom eltér a „vezeték útján történő továbbközvetítés” fogalmától, mivel a 2001/29 irányelv keretében csak az utóbbi fogalom jelenti az audiovizuális tartalom közvetítését.
Másodszor, ami a 2001/29 irányelv 9. cikkének kontextusát illeti, amint arra a főtanácsnok az indítványának 55. pontjában rámutatott, ez a cikk már az 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában egy olyan rendelkezést tartalmaz, amely kifejezetten a „vezeték útján történő továbbközvetítéssel” foglalkozik, az e kérdést szabályozó uniós jogi rendelkezéseknek – a jelen esetben a 93/83 irányelv rendelkezéseinek – a 2001/29 irányelv hatálya alóli kizárása érdekében.
Amennyiben szükséges, rá kell mutatni, hogy a 93/83 irányelv rendelkezéseinek az alapügy szempontjából nincs jelentősége. Az alapügy ugyanis egyetlen tagállamon belüli továbbközvetítésre vonatkozik, míg a 93/83 irányelv kizárólag a más tagállamokból származó műsorok műholdas műsorsugárzása vagy vezetékes továbbközvetítése tekintetében rendelkezik a szerzői jogok és a szomszédos jogok védelme bizonyos vonatkozásainak minimális harmonizációjáról (2006. december 7‑i SGAE‑ítélet, C‑306/05, EU:2006:764, 30. pont).
Harmadszor, ami a 2001/29 irányelv célját illeti, ezen irányelv fő célkitűzése, hogy létrehozza a szerzők magas szintű védelmét, amely lehetővé teszi számukra, hogy a műveik felhasználásért, többek között a nyilvánossághoz közvetítés esetén megfelelő díjazásban részesüljenek (lásd ebben az értelemben: 2011. október 4‑iFootball Association Premier League és társai ítélet,
C‑403/08 és C‑429/08
,
EU:C:2011:631
,
186.
pont).
A szerzők védelmének e magas szintjére tekintettel a Bíróság – amelyhez a jelen alapügy elsőfokú eljárása keretében előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel fordultak ‑ már megállapította azt, hogy a 2001/29 irányelv (23) preambulumbekezdése egyértelmű megfogalmazásának megfelelően az ezen irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében szereplő nyilvános közvetítés fogalmát tágan kell értelmezni, továbbá azt, hogy ilyen közvetítésnek minősül az alapügyben szóban forgóhoz hasonló, internetes adatfolyamon történő továbbközvetítés (lásd ebben az értelemben: 2013. március 7‑iITV Broadcasting és társai ítélet,
C‑607/11
,
EU:C:2013:147
,
20.
és
40.
pont).
Ebből következik, hogy az érintett szerző hozzájárulásának hiányában az ilyen továbbközvetítés főszabály szerint nem megengedett, kivéve ha az az ezen irányelv 5. cikkének hatálya alá tartozik, amely cikk az említett irányelv 3. cikkével létrehozott nyilvánossághoz közvetítés joga alóli kivételeknek és e jog korlátozásainak kimerítő felsorolásáról rendelkezik, amint azt ezen irányelv (32) preambulumbekezdése is megerősíti.
A jelen esetben az nem vitatott, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló továbbközvetítés a 2001/29 irányelv 5. cikkében kimerítő jelleggel felsorolt egyetlen kivétel vagy korlátozás hatálya alá sem tartozik.
Ami a 2001/29 irányelv 9. cikkét illeti, amint arra a főtanácsnok az indítványának 37. és 38. pontjában rámutatott, e rendelkezés és az irányelv (60) preambulumbekezdésének értelmezéséből az tűnik ki, hogy ez a rendelkezés nem érinti az említett irányelvvel harmonizáltaktól eltérő területeken alkalmazandó rendelkezéseket.
Márpedig a 2001/29 irányelv 9. cikkének olyan értelmezése, amely az az alapügyben szóban forgóhoz hasonló továbbközvetítést, az ezen irányelv 5. cikkében foglaltaktól eltérő esetekben, a szerzők hozzájárulása nélkül is lehetővé teszi, nemcsak e 9. cikk célkitűzésével volna ellentétes, hanem ezen 5. cikk kimerítő jellegével is, így az ilyen értelmezés veszélyeztetné az említett irányelvnek a szerzők magas szintű védelmének létrehozására irányuló fő célkitűzésének megvalósítását.
Ebben a tekintetben nincs jelentősége annak, hogy az oltalom alatt álló művek eredeti sugárzására közszolgáltatási kötelezettségek alá tartozó televíziócsatornákon került‑e sor, vagy sem. A 2001/29 irányelvben ugyanis nincs olyan jogalap, amely azt indokolná, hogy e csatornák tartalmának alacsonyabb szintű oltalmat biztosítsanak.
E megfontolások összességére tekintettel a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2001/29 irányelv 9. cikkét és különösen a „műsorközvetítő szolgáltatások kábelrendszereihez való hozzáférés” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik e rendelkezés hatálya alá az a nemzeti szabályozás, amely szerint nem minősül a szerzői jogok megsértésének a közszolgáltatási kötelezettségek alá tartozó televíziócsatornákon sugárzott műveknek az eredeti sugárzás helyén történő azonnali vezetékes továbbközvetítése, ideértve adott esetben az internet segítségével történő továbbközvetítést is, és e szabályozást a szóban forgó rendelkezés nem engedélyezi.
Az első, a második, a negyedik és az ötödik kérdésről
A harmadik kérdésre adott válaszra figyelemmel az első, a második, a negyedik és az ötödik kérdést nem kell megválaszolni.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapügyben részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (negyedik tanács) a következőképpen határozott:

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikkét és különösen a „műsorközvetítő szolgáltatások kábelrendszereihez való hozzáférés” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik e rendelkezés hatálya alá az a nemzeti szabályozás, amely szerint nem minősül a szerzői jogok megsértésének a közszolgáltatási kötelezettségek alá tartozó televíziócsatornákon sugárzott műveknek az eredeti sugárzás helyén történő azonnali vezetékes továbbközvetítése, ideértve adott esetben az internet segítségével történő továbbközvetítést is, és e szabályozást a szóban forgó rendelkezés nem engedélyezi.

Aláírások
(
)	Az eljárás nyelve: angol.