CELEX: 62020CJ0612
Begäran om förhandsavgörande
Mervärdesskatt
Direktiv 2006/112/EG
Artikel 132.1 i
Undantag från skatteplikt för vissa verksamheter av hänsyn till allmänintresset
Undantag från skatteplikt för undervisning och fostran av barn och ungdomar, skolundervisning och universitetsutbildning
Undervisning som kompletterar läroplanen
Privaträttsligt organ som i vinstsyfte tillhandahåller sådan undervisning

Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artiklarna 132.1 i, 133 och 134 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (
EUT L 347, 2006, s. 1
).
Begäran har framställts i ett mål mellan, å ena sidan, Happy Education SRL och, å andra sidan, Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Cluj-Napoca (Regionala generaldirektoratet för offentliga finanser i Cluj-Napoca, Rumänien) och Administrația Județeană a Finanțelor Publice Cluj (Lokala myndigheten för offentliga finanser i Cluj, Rumänien) (nedan gemensamt kallade skattemyndigheterna). Målet rör skattemyndigheternas beslut att inte bevilja undantag från mervärdesskatteplikt med avseende på de undervisningstjänster som kompletterar läroplanen och som tillhandahålls av Happy Education.
Tillämpliga bestämmelser
Unionsrätt
Avdelning IX i direktiv 2006/112, med rubriken ”Undantag från skatteplikt”, innehåller bland annat ett kapitel 2, som rör ”[u]ndantag för vissa verksamheter av hänsyn till allmänintresset”. I detta kapitel 2 finns artikel 132 där punkt 1 har följande lydelse:
”Medlemsstaterna skall undanta följande transaktioner från skatteplikt:
…
i)
Undervisning och fostran av barn och ungdomar, skolundervisning, universitetsutbildning, yrkesutbildning och fortbildning samt tillhandahållande av tjänster och leverans av varor med nära anknytning därtill, som utförs av offentligrättsliga organ med detta syfte eller av andra organ som av medlemsstaten i fråga är erkända som organ med liknande syften.
…”
I artikel 133 i direktivet föreskrivs följande:
”Medlemsstaterna får, när det gäller andra organ än offentligrättsliga organ, i varje enskilt fall göra undantagen i artikel 132.1 b, g, h, i, l, m och n beroende av att ett eller flera av följande villkor är uppfyllda:
a)
Organen i fråga får inte ha som mål att systematiskt sträva efter att uppnå vinst, och vinster som ändå uppstår får inte delas ut utan skall avsättas för bibehållande eller förbättring av de tjänster som tillhandahålls.
b)
Organen i fråga skall ledas och förvaltas på huvudsakligen frivillig basis av personer som inte har något direkt eller indirekt intresse, vare sig själva eller genom en mellanman, av verksamhetens resultat.
c)
De priser som organen sätter skall vara godkända av de offentliga myndigheterna eller inte överstiga sådana priser eller, när det gäller transaktioner vars pris inte är föremål för godkännande, vara lägre än de priser som debiteras för liknande tjänster av kommersiella företag som måste betala mervärdesskatt.
d)
Undantagen får inte befaras vålla snedvridning av konkurrensen till skada för kommersiella företag som måste betala mervärdesskatt.
…”
Rumänsk rätt
I artikel 292, med rubriken ”Undantag från skatteplikt för vissa verksamheter av hänsyn till allmänintresset och undantag från skatteplikt för annan verksamhet”, i Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal (lag nr 227/2015 om införande av skattelagen) av den 8 september 2015 (
Monitorul Oficial al României
, del I, nr 688 av den 10 september 2015) (nedan kallad skattelagen), föreskrivs följande i punkt 1:
”Följande transaktioner är av hänsyn till allmänintresset undantagna från skatteplikt:
…
f)
undervisningsverksamhet som föreskrivs i lag nr 1/2011 om nationell utbildning, i dess ändrade och kompletterade lydelse, yrkesutbildning av vuxna samt tillhandahållande av tjänster och varor som är nära besläktade med sådan verksamhet och som utförs av offentliga institutioner eller andra godkända organ. Undantag beviljas på de villkor som föreskrivs i tillämpningsföreskrifterna.
…”
Hotărârea Guvernului nr. 1/2016 pentru aprobarea normelor metodologice de aplicare a Legii nr. 227/2015 privind Codul fiscal (regeringsdekret nr 1/2016 om godkännande av bestämmelserna om genomförande av lag nr 227/2015 om införande av skattelagen), av den6 januari 2016 (
Monitorul Oficial al României
, del I, nr 22 av den 13 januari 2016) har, i kapitel IX, med rubriken ”Transaktioner undantagna från skatteplikt”, i avdelning 1 punkt 42, följande lydelse:
”1.
Det undantag som föreskrivs i artikel 292.1 f i skattelagen för yrkesutbildning för vuxna ska tillämpas på de personer som för det syftet har beviljats tillstånd i enlighet med regeringsdekret nr 129/2000 om yrkesutbildning för vuxna, i dess ändrade och sedermera kompletterade och kungjorda lydelse, på de personer som har beviljats tillstånd för yrkesutbildning för yrkesverksam personal inom civil luftfart, som föreskrivs i Legea nr. 223/2007 privind Statutul personalului aeronautic civil navigant profesionist din aviația civilă din România (lag nr 223/2007 om tjänsteföreskrifter för yrkesverksam personal inom civil luftfart i Rumänien), i dess ändrade och kompletterade lydelse, och på Nationella myndigheten för fortbildning av offentliganställda. Från skatteplikt undantas även de yrkesutbildningstjänster som tillhandahålls av utbildade lärare på grundval av partnerskapsavtal som ingåtts med Nationella myndigheten för offentliganställda med stöd av artikel 23 i Hotărâreă Guvernului nr. 1066/2008 pentru aprobarea normelor privind formarea profesională a funcționarilor publici (regeringsdekret nr 1066/2008 om godkännande av bestämmelser om yrkesbildning för offentliganställda).
…
3.
Det undantag som föreskrivs i artikel 292.1 f i skattelagen ska även tillämpas på leverans av varor och tillhandahållande av tjänster med nära anknytning till undervisningstjänster, såsom försäljning av läroböcker, anordnande av sådana konferenser i samband med undervisningsverksamhet som utförs av offentliga inrättningar eller av andra organ som har beviljats tillstånd för undervisningsverksamhet eller för yrkesutbildning för vuxna, genomförande av inträdesprov för undervisningstjänster eller yrkesutbildning för vuxna.
…”
Legea educației naționale nr. 1/2011 (lag om nationell utbildning nr 1/2011) av den 5 januari 2011 (
Monitorul Oficial al României
, del I, nr 18 av den 10 januari 2011) (nedan kallad lagen om nationell utbildning) reglerar, i enlighet med artikel 1 däri, strukturen, funktionssätten, organisationen och funktionen hos det nationella skolväsendet för offentlig, privat och konfessionell undervisning.
Artikel 58 i lagen om nationell utbildning, avseende ”Skola efter skolan”-programmet, har följande lydelse:
”1.   Utbildningsinrättningarna får, genom beslut av styrelsen, utvidga sin verksamhet med eleverna efter lektionstid, genom ’Skola efter skolan’-programmet.
2.   I partnerskap med de lokala myndigheterna och föräldraföreningarna erbjuds, genom ’Skola efter skolan’-programmet, utbildnings-, rekreations- och fritidsaktiviteter för att befästa inhämtade färdigheter eller för intensivundervisning samt stödundervisningsverksamhet. Om möjligt får partnerskapet genomföras med icke-statliga organisationer med kompetens på området.
3.   ’Skola efter skolan’-programmen är organiserade på grundval av metodregler som har godkänts genom dekret av ministern för utbildning och forskning samt ungdoms- och idrottsfrågor.
4.   Staten får finansiera ’Skola efter skolan’-programmet för barn och elever som tillhör missgynnade grupper, enligt lag.”
Organisationen av ”Skola efter skolan”-programmet regleras av Metodologia de organizare a programului ”Școala după școală”, aprobată prin Ordinul ministrului educației, cercetării, tineretului și sportului nr. 5349 (Metodreglerna för anordnande av ”Skola efter skolan”-programmet, vilka har godkänts genom dekret av ministern för utbildning och forskning samt ungdoms- och idrottsfrågor), av den 7 september 2011 (
Monitorul Oficial al României
, del I, n
o
738 av den 20 oktober 2011 (nedan kallade Metodreglerna för anordnande av ”Skola efter skolan”-programmet).
I artikel 2 i Metodreglerna för anordnande av ”Skola efter skolan”-programmet föreskrivs följande:
”1.   ’Skola efter skolan’-programmet, nedan kallat ’SDS-programmet’, är ett kompletterande program till den obligatoriska läroplanen, som möjliggör formell och informell undervisning för att befästa inhämtade färdigheter, ge stödundervisning och intensivundervisning genom utbildnings-, rekreations- och fritidsaktiviteter.
2.   SDS-programmet riktar sig både till elever i primärskolan och till elever i sekundärskolan.
…”
Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
Happy Education är ett rumänskt vinstdrivande bolag. Happy Education erbjuder undervisningstjänster i form av aktiviteter som kompletterar läroplanen, såsom läxhjälp, utbildningsprogram, språkkurser, konstkurser, idrottsaktiviteter samt hämtning av barn vid skolan och servering av måltider efter skoldagens slut.
Dessa verksamheter motsvarar dem som ingår i programmet ”Școala după școală” (Skola efter skolan), organiserat bland annat efter metodreglerna för anordnande av ”Skola efter skolan”-programmet (nedan kallat ”Skola efter skolan”-programmet).
De barn som deltar i programmet är inskrivna på olika läroanstalter i Cluj-Napoca (Rumänien).
Inom ramen för klassificering av nationell ekonomisk verksamhet (CAEN), enligt vilken alla i Rumänien auktoriserade vinstdrivande bolag och fysiska personer ska klassificera verksamhetsföremålet för bland annat statistiska ändamål, inordnas Happy Educations verksamhet under kodbeteckning CAEN 8559 – ”Övrig undervisning”.
Efter företagen mervärdesskatterevision avseende perioden 1 augusti 2016–31 december 2017, konstaterade skattemyndigheternas kontrollenhet att Happy Educations omsättning i juli 2016 hade överskridit det omsättningstak under vilket småföretag enligt skattelagen är undantagna från mervärdesskatteplikt. Skattemyndigheterna ansåg följaktligen att Happy Education borde ha registrerat sig för mervärdesskatt från och med augusti 2016, och ålade Happy Education att betala ytterligare mervärdesskatt för den aktuella perioden.
Den 11 juni 2018 begärde bolaget omprövning av beskattningsbeslutet. Bolaget gjorde bland annat gällande att bolaget levererade tjänster med nära anknytning till undervisning, på sätt som föreskrivs i lagen om nationell utbildning. Bolagets verksamhet var därför enligt bolaget undantagen från mervärdesskatteplikt enligt artikel 292.1 f i skattelagen. Skattemyndigheterna framhöll särskilt att Happy Education inte innehade något tillstånd att tillhandahålla tjänster inom ramen för ”Skola efter skolan”-programmet till elever.
Skattemyndigheterna (omprövningsenhet nr 1) vidhöll vid omprövning den 10 september 2018 sitt tidigare beslut. Som skäl angav skattemyndigheterna därvid att Happy Educations verksamhet inte ingick i det nationella skolväsendet och inte omfattades av något tillstånd enligt tillämpningsföreskrifterna för artikel 292.1 f i skattelagen.
Happy Education överklagade detta beslut till Tribunalul Cluj (Förstainstansdomstolen i Cluj, Rumänien). Nämnda domstol har konstaterat att vid bolagets bildande hade bolagets verksamhetsföremål inordnats under kodbeteckning CAEN 8559 – ”Övrig undervisning”. Detta var anledningen till att bolaget inte ansåg sig behöva inhämta tilläggsbeslut om att bolagets tjänsteverksamhet enligt verksamhetsföremålet skulle klassificeras i kategorin med verksamhet undantagen från mervärdesskatteplikt, med tillämpning av artikel 292.1 f i skattelagen.
Den hänskjutande domstolen har emellertid påpekat att enligt nationella rättsregler, bland annat nämnda bestämmelse, är de tjänster som Happy Education erbjuder inte undantagna från mervärdesskatteplikt. Happy Education har nämligen inte visat att bolaget ingått något partnerskapsavtal med en läroanstalt för att genomföra ett projekt inom ramen för ”Skola efter skolan”-programmet.
Den hänskjutande domstolen anser emellertid att Happy Education torde kunna åberopa artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112.
Happy Education har i detta avseende gjort gällande följande. Bolaget tillhandahåller eleverna tjänster i form av kunskapsöverföring, avseende såväl praktiska som teoretiska färdigheter, i enlighet med vad som anges i den nationella läroplanen. Dessa tjänster behövs för att eleverna ska kunna fördjupa de kunskaper som inhämtats under lektionstid vid respektive läroanstalt. Verksamheten har således inte enbart ett rekreativt syfte, utan det huvudsakliga syftet är läxläsning och konsolidering av kunskaper som inhämtats under lektionstid vid det nationella skolväsendets olika läroanstalter.
Mot denna bakgrund anser den hänskjutande domstolen att Happy Educations verksamhet omfattas av begreppet ”skolundervisning eller universitetsutbildning” i den mening som avses i artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112.
Enligt den hänskjutande domstolen framstår det däremot som oklart huruvida Happy Education uppfyller övriga rekvisit i nämnda bestämmelse. Det är nämligen inte säkert att bolaget kan anses vara ett erkänt ”organ med liknande syften” som ett offentligrättsligt organ, i den mening som avses i nämnda bestämmelse. Bolaget har nämligen endast det tillstånd som behövs för att tillhandahålla undervisning som inordnas under kodbeteckning CAEN 8559, och ett sådant tillstånd anses emellertid enligt nationell rätt inte vara tillfyllest för att ett organs omsättning ska kunna undantas från mervärdesskatteplikt.
Mot denna bakgrund beslutade Tribunalul Cluj (Förstainstansdomstolen i Cluj) att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till EU-domstolen:
”1)
Ska artiklarna 132.1 i, 133 och 134 i direktiv 2006/112 … tolkas så, att sådana undervisningstjänster som de som omfattas av det nationella ’Skola efter skolan’-programmet kan innefattas i begreppet ’tjänster med nära anknytning till skolundervisning’, när tjänsterna, under sådana omständigheter som de som är aktuella i det nationella målet, tillhandahålls av ett privat organ i kommersiellt syfte och utan att ett partnerskapsavtal har ingåtts med en läroanstalt?
2)
Om fråga 1 besvaras jakande: Kan erkännandet av att klaganden utgör ett ’organ med liknande syften’, i den mening som avses i artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112 …, följa av nationella lagbestämmelser om tillstånd för verksamhet som identifieras genom kodbeteckning CAEN 8559 – ’Övrig undervisning’ av Nationella handelsregistermyndigheten och även med hänvisning till allmänintresset av undervisningsverksamhet av typen ’Skola efter skolan’, som syftar till att förhindra att elever hoppar av skolan i förtid, förbättra skolresultaten, ge stödundervisning och intensivundervisning samt främja personlig utveckling och social inkludering?”
Prövning av tolkningsfrågorna
Den andra frågan
EU-domstolen kommer att pröva den andra frågan först. Den hänskjutande domstolen har ställt denna fråga för att få klarhet i huruvida artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112 ska tolkas så, att begreppet ”organ som … är erkända som organ med liknande syften” som ett offentligrättsligt undervisningsorgan, i den mening som avses i denna bestämmelse, omfattar en privat enhet som bedriver undervisning av allmänintresse i form av bland annat anordnande av aktiviteter som kompletterar läroplanen, såsom läxhjälp, utbildningsprogram och språkkurser, och som fått tillstånd från Nationella handelsregistermyndigheten i form av klassificering under kodbeteckning CAEN 8559 – ”Övrig undervisning”, i den mening som avses vid klassificering av nationell ekonomisk verksamhet.
EU-domstolen erinrar inledningsvis om att det i artikel 132 i direktiv 2006/112 föreskrivs undantag från skatteplikt för verksamheter som, såsom framgår av rubriken till det kapitel som artikeln ingår i, avser att främja vissa verksamheter av hänsyn till allmänintresset. Dessa undantag omfattar dock inte alla verksamheter av allmänt intresse, utan endast de verksamheter som räknas upp och ingående beskrivs däri (dom av den 4 maj 2017, Brockenhurst College,
C‑699/15
,
EU:C:2017:344
, punkt
och där angiven rättspraxis, och dom av den 14 mars 2019, A & G Fahrschul-Akademie,
C‑449/17
,
EU:C:2019:202
, punkt
).
Enligt EU-domstolens praxis är dessa undantag självständiga unionsrättsliga begrepp som syftar till att förhindra att medlemsstaterna tillämpar mervärdesskattesystemet olika (dom av den 26 oktober 2017, The English Bridge Union,
C‑90/16
,
EU:C:2017:814
, punkt
och där angiven rättspraxis, och dom av den 21 oktober 2021, Dubrovin & Tröger – Aquatics,
C‑373/19
,
EU:C:2021:873
, punkt
).
De uttryck som används för att bestämma undantagen från skatteplikt i artikel 132 i direktiv 2006/112 ska tolkas restriktivt, eftersom de innebär avsteg från den allmänna principen, som följer av artikel 2 i direktivet, att mervärdesskatt ska tas ut på varje tillhandahållande av tjänster från en beskattningsbar person som görs mot ersättning. Denna regel om restriktiv tolkning innebär dock inte att de ord som används för att definiera undantagen i nämnda artikel 132 ska tolkas på ett sådant sätt att undantagen förlorar sin effekt (dom av den 4 maj 2017, Brockenhurst College,
C‑699/15
,
EU:C:2017:344
, punkt
och där angiven rättspraxis, och dom av den 21 oktober 2021, Dubrovin & Tröger – Aquatics,
C‑373/19
,
EU:C:2021:873
, punkt
).
Det ska särskilt påpekas att det framgår av lydelsen av artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112 att det däri angivna undantaget från skatteplikt i huvudsak är underkastat två kumulativa villkor: dels villkoret avseende beskaffenheten av den tjänst som tillhandahålls, oavsett om det rör sig om undervisning och fostran av barn och ungdomar, skolundervisning, universitetsutbildning, yrkesutbildning och fortbildning eller tjänster ”med nära anknytning därtill”, dels villkoret avseende tjänsteleverantör, oavsett om det rör sig om tjänster som tillhandahålls av ”offentligrättsliga organ med detta syfte eller av andra organ som av medlemsstaten i fråga är erkända som organ med liknande syften” (se, för ett liknande resonemang, dom av den 28 november 2013, MDDP,
C‑319/12
,
EU:C:2013:778
, punkt
, och dom av den 4 maj 2017, Brockenhurst College,
C‑699/15
,
EU:C:2017:344
, punkt
).
När det gäller det andra av dessa båda villkor konstaterar EU-domstolen följande. När en enhet inte utgör ett offentligrättsligt organ i den mening som avses i artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112, såsom verkar vara fallet med Happy Education i det nationella målet, kan enhetens tjänster undantas från mervärdesskatteplikt med stöd av denna bestämmelse endast om enheten omfattas av begreppet ”andra organ som av medlemsstaten i fråga är erkända som organ med liknande syften”; det är detta begrepp som är föremålet för den andra tolkningsfrågan.
EU-domstolen har i detta avseende redan uttalat att eftersom villkoren eller formerna för erkännandet av ”liknande syften” inte preciseras i artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112, ankommer det i princip på varje medlemsstat att i sin nationella rättsordning fastställa bestämmelser för när ett sådant erkännande kan ges till sådana organ. Medlemsstaterna förfogar härvid över ett utrymme för skönsmässig bedömning (se, för ett liknande resonemang, dom av den 26 maj 2005, Kingscrest Associates och Montecello,
C‑498/03
,
EU:C:2005:322
, punkterna
och
, och dom av den 28 november 2013, MDDP,
C‑319/12
,
EU:C:2013:778
, punkt
).
Det ankommer dessutom på de nationella domstolarna att pröva huruvida medlemsstaterna genom att uppställa sådana villkor inte har gått utöver sitt utrymme för skönsmässig bedömning och frångått principerna i unionsrätten, särskilt likabehandlingsprincipen, vilken vad gäller mervärdesskatt kommer till uttryck i principen om skatteneutralitet (dom av den 28 november 2013, MDDP,
C‑319/12
,
EU:C:2013:778
, punkt
och där angiven rättspraxis).
I förevarande fall har den hänskjutande domstolen lämnat följande upplysningar i detta avseende. Erkännandet av ett organ som ett organ med liknande syften som ett offentligrättsligt undervisningsorgan, i den mening som avses i artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112, går enligt rumänsk rätt – vad gäller sådana privata enheter som Happy Education som erbjuder undervisning av typen ”Skola efter skolan” – huvudsakligen till på så sätt att ett partnerskapsavtal ingås med en läroanstalt inom ramen för ”Skola efter skolan”-programmet, enligt artikel 58 i lagen om nationell utbildning och enligt metodreglerna för anordnande av ”Skola efter skolan”-programmet.
Det framgår emellertid av den hänskjutande domstolens uppgifter att Happy Education inte ingått något sådant partnerskapsavtal och således inte heller innehar något sådant erkännande eller tillstånd som erfordras enligt rumänsk rätt i detta avseende.
EU-domstolen konstaterar således – med förbehåll för den prövning som avses i punkt 32 ovan – att en sådan enhet inte kan anses utgöra ett organ som erkänts som ett organ med liknande syften som ett offentligrättsligt undervisningsorgan, i den mening som avses i artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112, eftersom den inte uppfyller de villkor som de nationella myndigheterna har uppställt för detta ändamål. Att enheten bedriver undervisning av allmänintresse av typen ”Skola efter skolan”, eller att enheten från Nationella handelsregistermyndigheten erhållit tillstånd i form av att den vid registreringen i nationella handelsregistret inordnats under kodbeteckning CAEN 8559 – ”Övrig undervisning”, saknar enligt EU-domstolen betydelse i detta avseende.
Vad närmare bestämt gäller detta tillstånd påpekar EU-domstolen följande. Det framgår av den hänskjutande domstolens uppgifter att tillståndet endast innebär att bolagets verksamhet – såvitt gäller registreringen i det nationella handelsregistret – har inordnats under kodbeteckning CAEN 8559 – ”Övrig undervisning”, och att tillståndet därmed endast innebär att bolaget anses ha ett legitimt verksamhetsföremål. EU-domstolen finner mot denna bakgrund – i likhet med vad som gjorts gällande av den rumänska regeringen och av Europeiska kommissionen – att ett dylikt tillstånd inte kan likställas med att ett bolag erkänts som ett organ med liknande syften som ett offentligrättsligt undervisningsorgan.
Mot denna bakgrund ska den andra frågan besvaras på följande sätt. Artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112 ska tolkas så, att begreppet ”organ som … är erkända som organ med liknande syften” som ett offentligrättsligt undervisningsorgan, i den mening som avses i denna bestämmelse, inte omfattar en privat enhet som bedriver undervisning av allmänintresse i form av bland annat anordnande av aktiviteter som kompletterar läroplanen, såsom läxhjälp, utbildningsprogram och språkkurser, och som fått tillstånd från Nationella handelsregistermyndigheten i form av klassificering under kodbeteckning CAEN 8559 – ”Övrig undervisning”, i den mening som avses vid klassificering av nationell ekonomisk verksamhet, då detta företag, under alla omständigheter, inte uppfyller de villkor som uppställs i nationell rätt för att få ett sådant erkännande.
Den första frågan
Med hänsyn till svaret på den andra frågan och med hänsyn till de kumulativa villkoren för undantag från skatteplikt i artikel 132.1 i) i direktiv 2006/112 (se punkt 29 ovan), finner EU-domstolen att det saknas anledning att besvara den första frågan (se, analogt, dom av den 14 mars 2019, A & G Fahrschul-Akademie,
C‑449/17
,
EU:C:2019:202
, punkt
).
Rättegångskostnader
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i det nationella målet utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.

Mot denna bakgrund beslutar domstolen (nionde avdelningen) följande:

Artikel 132.1 i) i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt ska tolkas så, att begreppet ”organ som … är erkända som organ med liknande syften” som ett offentligrättsligt undervisningsorgan, i den mening som avses i denna bestämmelse, inte omfattar en privat enhet som bedriver undervisning av allmänintresse i form av bland annat anordnande av aktiviteter som kompletterar läroplanen, såsom läxhjälp, utbildningsprogram och språkkurser, och som fått tillstånd från Nationella handelsregistermyndigheten i form av klassificering under kodbeteckning CAEN 8559 – ”Övrig undervisning”, i den mening som avses vid klassificering av nationell ekonomisk verksamhet, då detta företag, under alla omständigheter, inte uppfyller de villkor som uppställs i nationell rätt för att få ett sådant erkännande.

Underskrifter
(
*1
)	Rättegångsspråk: rumänska.