CELEX: 62018CJ0092
Ieškinys dėl panaikinimo
Institucinė teisė
Protokolas dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos
Europos Parlamentas
Sąvoka „biudžeto sesija“, vykstanti Strasbūre (Prancūzija)
SESV 314 straipsnis
Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas per papildomą plenarinę sesiją Briuselyje (Belgija)

Ieškiniu Prancūzijos Respublika prašo panaikinti keturis Europos Parlamento aktus, susijusius su Europos Sąjungos 2018 finansinių metų metinio biudžeto priėmimu (toliau kartu – ginčijami aktai), būtent:
–
2017 m. lapkričio 29 d. Parlamento plenarinės sesijos posėdžio darbotvarkę (dokumentas P8_OJ(2017)11-29) tiek, kiek į ją įtrauktos diskusijos dėl Sąjungos 2018 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto,
–
2017 m. lapkričio 30 d. Parlamento plenarinės sesijos posėdžio darbotvarkę (dokumentas P8_OJ(2017)11-30) tiek, kiek į ją įtrauktas balsavimas, po kurio vyksta paaiškinimai dėl balsavimo, dėl šio bendro projekto,
–
2017 m. lapkričio 30 d. Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl minėto bendro projekto (dokumentas P8_TA (2017)0458, P8_TA-PROV (2017) 0458) ir
–
2017 m. lapkričio 30 d. aktą, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2018 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas.
Teisinis pagrindas
Prie ES, ESV ir EAEB sutarčių pridėto Protokolo Nr. 6 dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos (toliau – Protokolas dėl institucijų būstinių vietos) vienintelio straipsnio a punkte numatyta:
„Europos Parlamento būstinė yra Strasbūre, kur vyksta 12 mėnesinių plenarinių sesijų, įskaitant biudžeto sesiją. Papildomi plenarinės sesijos posėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento komitetų posėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento Generalinio sekretoriato ir jo padalinių būstinės lieka Liuksemburge.“
SESV 314 straipsnyje nustatyta:
„Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami sprendimą pagal specialią teisėkūros procedūrą, nustato Sąjungos metinį biudžetą pagal toliau pateikiamas nuostatas.
<…>
3.   Taryba priima savo poziciją dėl biudžeto projekto ir ją perduoda Europos Parlamentui ne vėliau kaip iki tų metų, po kurių tas biudžetas bus vykdomas, spalio 1 d. <…>
4.   Jei per keturiasdešimt dvi dienas nuo tokio pranešimo gavimo Europos Parlamentas:
<…>
c)
savo narių balsų dauguma priima pakeitimus, iš dalies keistas projektas perduodamas Tarybai ir Komisijai. Europos Parlamento pirmininkas, sutikus Tarybos pirmininkui, nedelsdamas sušaukia Taikinimo komiteto posėdį. <…>
5.   Taikinimo komitetui, sudarytam iš Tarybos narių arba jų atstovų ir tiek pat narių, atstovaujančių Europos Parlamentui, keliama užduotis per dvidešimt vieną dieną nuo jo sušaukimo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos pozicijomis, kvalifikuota Tarybos narių arba jų atstovų balsų dauguma ir Europos Parlamentui atstovaujančių narių balsų dauguma pasiekti susitarimą dėl bendro projekto.
<…>
6.   Jei per 5 dalyje nurodytą dvidešimt vienos dienos laikotarpį Taikinimo komitetas susitaria dėl bendro projekto, Europos Parlamentas ir Taryba per keturiolika dienų nuo to susitarimo dienos turi kiekvienas atskirai patvirtinti bendrą projektą.
7.   Jei per 6 dalyje nurodytą keturiolikos dienų laikotarpį:
a)
Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina bendrą projektą arba nepriima sprendimo, arba jei viena iš šių institucijų patvirtina bendrą projektą, o kita nepriima sprendimo, biudžetas laikomas galutinai priimtu pagal bendrą projektą, arba
b)
Europos Parlamentas jį sudarančių narių balsų dauguma ir Taryba atmeta bendrą projektą arba jei viena iš šių institucijų atmeta bendrą projektą, o kita nepriima sprendimo, Komisija pateikia naują biudžeto projektą, arba
<…>
d)
Europos Parlamentas patvirtina bendrą projektą, o Taryba jį atmeta, Europos Parlamentas per keturiolika dienų nuo Tarybos atmetimo dienos jį sudarančių narių balsų dauguma ir trijų penktadalių atiduotų balsų dauguma gali nuspręsti patvirtinti visus ar kai kuriuos 4 dalies c punkte nurodytus pakeitimus. Kai Europos Parlamento pakeitimas nepatvirtinamas, išlaikoma Taikinimo komitete sutarta pozicija dėl biudžeto eilutės, kuriai taikytas pakeitimas. Tuo remiantis, biudžetas laikomas galutinai priimtu.
<…>
9.   Užbaigus šiame straipsnyje nustatytą procedūrą, Europos Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas galutinai priimtas.
10.   Kiekviena institucija naudojasi šiuo straipsniu jai suteiktais įgaliojimais, vadovaudamasi Sutartimis ir jomis remiantis priimtais aktais, ypač atsižvelgdama į Sąjungos nuosavus išteklius ir pajamų bei išlaidų pusiausvyrą.“
Ginčo aplinkybės
2015 m. spalio 7 d. Parlamentas priėmė 2017 m. plenarinių sesijų kalendorių, kuriame, be kita ko, numatytos eilinės plenarinės sesijos Strasbūre (Prancūzija) 2017 m. spalio 23–26 d., lapkričio 13–16 d. ir gruodžio 11–14 d., taip pat papildoma plenarinė sesija Briuselyje (Belgija) 2017 m. lapkričio 29 d. ir 30 d.
2017 m. balandžio mėn. Taryba, Parlamentas ir Komisija parengė pragmatišką tvarkaraštį, kuriame buvo nurodytos pagrindinės datos, kurias šios institucijos numatė skirtingiems 2018 finansinių metų biudžeto procedūros etapams ir, be kita ko, galimai taikinimo procedūrai.
2017 m. birželio 29 d. Komisija paskelbė Sąjungos 2018 finansinių metų metinio biudžeto projektą. 2017 m. rugsėjo 13 d. Taryba pateikė Parlamentui savo poziciją dėl šio projekto. Po balsavimo Biudžeto komitete ir diskusijų per eilinę plenarinę sesiją, vykusią Strasbūre 2017 m. spalio 23–26 d.,2017 m. spalio 25 d. Parlamentas priėmė teisėkūros rezoliuciją, kurioje pateikė minėto projekto pakeitimus. 2017 m. spalio 31 d. tarp Parlamento ir Tarybos prasidėjo biudžeto taikinimo procedūra. Pasibaigus šiai procedūrai, 2017 m. lapkričio 18 d. buvo pasiektas susitarimas dėl Sąjungos 2018 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto.
2017 m. lapkričio 30 d. Taryba patvirtino Sąjungos 2018 finansinių metų metinio biudžeto bendrą projektą. Parlamentas diskusijas ir balsavimą dėl šio projekto įtraukė į 2017 m. lapkričio 29 ir 30 d. Briuselyje vykusios papildomos plenarinės sesijos darbotvarkę. 2017 m. lapkričio 30 d. teisėkūros rezoliucija Parlamentas patvirtino minėtą projektą. Tą pačią dieną Parlamento pirmininkas per plenarinę sesiją paskelbė, kad Sąjungos 2018 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas.
Po to, kai buvo pareikštas šis ieškinys, 2018 m. spalio 2 d. Sprendimu Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas) (
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
) Teisingumo Teismas atmetė Prancūzijos Respublikos ieškinį dėl Parlamento aktų, priimtų per procedūrą, per kurią buvo priimtas 2017 finansinių metų Sąjungos biudžetas, panaikinimo. Paskelbus šį sprendimą, atsakydama į Teisingumo Teismo klausimą Prancūzijos Respublika patvirtino, kad ketina toliau palaikyti savo ieškinį dėl 2018 finansinių metų Sąjungos biudžeto.
Procesas Teisingumo Teisme ir šalių reikalavimai
Prancūzijos Respublika Teisingumo Teismo prašo:
–
panaikinti ginčijamus aktus,
–
palikti galioti akto, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2018 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas, pasekmes, kol šis biudžetas bus galutinai priimtas Sutartis atitinkančiu aktu per protingą terminą, skaičiuojamą nuo sprendimo, kurį šioje byloje priims Teisingumo Teismas, paskelbimo, ir
–
priteisti iš Parlamento bylinėjimosi išlaidas.
Parlamentas Teisingumo Teismo prašo:
–
atmesti ieškinį,
–
priteisti iš Prancūzijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas, ir
–
nepatenkinus šių reikalavimų, palikti galioti akto, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2018 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas, pasekmes, kol per protingą terminą įsigalios naujas jį pakeisiantis aktas.
2019 m. balandžio 26 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutartimi Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei leista įstoti į bylą palaikyti Prancūzijos Respublikos reikalavimų.
Dėl ieškinio
Šalių argumentai
Prancūzijos Respublika, palaikoma Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, nurodo vienintelį pagrindą, susijusį su tuo, kad ginčijamais aktais buvo pažeistas Protokolas dėl institucijų būstinių vietos. Pagal šio protokolo vienintelio straipsnio a punktą Parlamentas visus biudžeto tvirtinimo įgaliojimus, kuriuos jam suteikia SESV 314 straipsnio 5, 6 ir 9 dalys, iš esmės įgyvendina per eilines plenarines sesijas, vykstančias Strasbūre. Nagrinėjamu atveju ši institucija pažeidė iš šių straipsnių kylančių reikalavimų būtiną suderinimą, kai diskusijas ir balsavimą dėl Sąjungos 2018 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto pagal SESV 314 straipsnio 6 dalį įtraukė į 2017 m. lapkričio 29 d. ir 30 d. Briuselyje vykusios papildomos plenarinės sesijos darbotvarkę ir SESV 314 straipsnio 9 dalimi grindžiamu Parlamento pirmininko aktu paskelbė, kad šis biudžetas galutinai priimtas per tą pačią papildomą plenarinę sesiją.
Šiuo klausimu Prancūzijos Respublika teigia, kad Parlamentas padarė vertinimo klaidą, nes nustatė, o paskui paliko galioti tokį 2017 m. eilinių plenarinių sesijų kalendorių, kad laikydamasis SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatyto termino sprendimą dėl 2018 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto jis galėjo priimti tik per pirmesniame punkte minėtą papildomą plenarinę sesiją, vykusią Briuselyje, o ne per eilinę plenarinę sesiją Strasbūre.
Prancūzijos Respublika mano, kad galima iš anksto numatyti susitarimo, kuris bus pasiektas per taikinimo procedūrą, datą. Šiuo klausimu ji visų pirma pažymi, kad praktiškai SESV 314 straipsnio 4 dalyje numatytas balsavimas dėl biudžeto projekto visada vyksta per antrąją spalio mėn. eilinę plenarinę sesiją, vadinamąją „spalio II“ sesiją. Ši valstybė narė taip pat teigia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai sistemingai buvo taikoma taikinimo procedūra. Galiausiai ji nurodo, kad atsižvelgiant į tai, jog egzistuojant ypač didelei tikimybei, kad bus taikoma tokia procedūra, tikėtina, jog toks galimas susitarimas bus pasiektas per paskutines SESV 314 straipsnio 5 dalyje numatyto taikinimo laikotarpio dienas. Šiomis aplinkybėmis Prancūzijos Respublika mano, kad Parlamentas privalo suplanuoti, kad lapkričio mėn. eilinė plenarinė sesija vyktų ketvirtą ar penktą savaitę po „spalio II“ sesijos, nes, kaip ji mano, toks tvarkaraštis maksimaliai padidina tikimybę, kad ši institucija galės priimti sprendimą dėl bendro biudžeto projekto eilinės plenarinės sesijos, vykstančios Strasbūre, metu per keturiolikos dienų terminą, numatytą SESV 314 straipsnio 6 dalyje. Tačiau nagrinėjamu atveju minėta institucija suplanavo, kad 2017 m. lapkričio mėn. eilinė plenarinė sesija vyks trečią savaitę po 2017 m. „spalio II“ sesijos, o tai sutrukdė jai įgyvendinti biudžeto tvirtinimo įgaliojimus Strasbūre pagal SESV 314 straipsnio 6, 7 ir 9 dalis.
Bet kuriuo atveju Prancūzijos Respublika teigia, kad Parlamentas galėjo keisti eilinių plenarinių sesijų kalendorių po to, kai nustatė pragmatišką tvarkaraštį, kuriuo bendru institucijų sutarimu numatoma biudžeto procedūros eiga. Nustatęs šį tvarkaraštį Parlamentas turėjo patvirtintas taikinimo procedūros ir Taikinimo komiteto posėdžių datas tam atvejui, jei tokia procedūra būtų taikoma (kas labai tikėtina) po „spalio II“ sesijos.
Parlamentas teigia, kad nepadarė vertinimo klaidos, kai biudžeto tvirtinimo įgaliojimus pagal SESV 314 straipsnio 6, 7 ir 9 dalis įgyvendino per 2017 m. lapkričio 29 d. ir 30 d. papildomą plenarinę sesiją. Atsižvelgiant į tai, kad sunku numatyti biudžeto procedūros eigą, tai, ar bus pradėta taikinimo procedūra ir kokia bus šios procedūros pradžios ir pabaigos, jei būtų pasiektas susitarimas dėl metinio biudžeto bendro projekto, data, nustatant 2017 m. mėnesinių plenarinių sesijų kalendorių iš principo nebuvo aišku.
Teisingumo Teismo vertinimas
Parlamentas, kaip tai patvirtina SESV 314 straipsnio 10 dalis, privalo įgyvendinti jam patikėtus biudžeto tvirtinimo įgaliojimus paisydamas Sutarčių ir jomis remiantis priimtų aktų.
Visų pirma ši institucija turi laikytis Protokolo dėl institucijų buveinių vietos, kuris pagal ESS 51 straipsnį sudedamoji Sutarčių dalis. Šio protokolo vienintelio straipsnio a punkte numatyta, kad „Europos Parlamento būstinė yra Strasbūre, kur vyksta 12 mėnesinių plenarinių sesijų, įskaitant biudžeto sesiją“.
Šiuo klausimu Teisingumo Teismas 2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas) (
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
) 32, 35 ir 37 punktuose nusprendė, kad, nesant patikslinimo šio protokolo vienintelio straipsnio a punkte, žodžiai „biudžeto sesija“ turi būti suprantami kaip nurodantys visas mėnesines plenarines sesijas, per kurias Parlamentas įgyvendina savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimus, ir visus šios institucijos šiuo tikslu priimtus aktus. Iš tiesų Parlamento įgaliojimų biudžeto srityje įgyvendinimas plenarinėje sesijoje yra esminis Sąjungos demokratinio gyvenimo momentas ir reikalauja, be kita ko, viešų diskusijų plenarinėje sesijoje, kurios leistų Sąjungos piliečiams susipažinti su įvairiomis išreikštomis politinėmis nuostatomis ir taip susidaryti politinę nuomonę apie Sąjungos veiksmus. Be to, parlamentinių debatų per plenarinę sesiją skaidrumas gali sustiprinti biudžeto procedūros demokratinį teisėtumą Sąjungos piliečių atžvilgiu ir pasitikėjimą jos veiksmais. Atsižvelgiant į tai, Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkte esanti sąvoka „biudžeto sesija“ apima ne tik eilinę mėnesinę plenarinę sesiją, skirtą pirmajam biudžeto projekto svarstymui pagal SESV 314 straipsnio 4 dalį, bet ir antrąjį svarstymą pagal šios sutarties 314 straipsnio 6 dalį, užtikrinant viešus debatus ir balsavimą per plenarinę sesiją dėl metinio biudžeto bendro projekto po taikinimo procedūros.
Antra, Parlamentas privalo laikytis reikalavimų, kurie SESV 314 straipsnyje jam nustatyti įgyvendinant biudžeto tvirtinimo įgaliojimus per plenarinę sesiją. Šioje nuostatoje nustatytais etapais ir terminais siekiama užtikrinti Sąjungos metinio biudžeto priėmimą prieš baigiantis metams, einantiems prieš nagrinėjamus finansinius metus; jų nesilaikymas konkrečiu atveju gali lemti SESV 315 straipsnio, susijusio su laikinu biudžetu, taikymą (2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas),
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
,
punktas).
Nesant Parlamento debatų ir balsavimo dėl metinio biudžeto bendro projekto per SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatytą keturiolikos dienų terminą, šį projektą Taryba gali priimti viena šio straipsnio 7 dalies a punkte nustatytomis sąlygomis. Siekiant Sąjungos veiksmų skaidrumo ir demokratinio teisėtumo per metinio biudžeto tvirtinimo procedūrą ypač svarbu, kad Parlamentas įgyvendintų savo kompetenciją, kuri jam numatyta SESV 314 straipsnio 6 dalyje, ir per plenarinę sesiją nuspręstų dėl bendro projekto (2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas),
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
,
punktas).
Trečia, kadangi Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punktas ir SESV 314 straipsnis turi tokią pačią teisinę galią, reikalavimai, išplaukiantys iš pirmojo iš šių straipsnių, neturi būti savaime viršesni už antrojo iš tų straipsnių reikalavimus, ir atvirkščiai. Jų taikymas konkrečiu atveju turi būti atliekamas laikantis būtino šių reikalavimų suderinimo ir teisingos jų pusiausvyros (2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas),
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
,
punktas).
Be to, iš suformuotos jurisprudencijos matyti, kad Protokolas dėl institucijų būstinių vietos pagrįstas abipuse pagarba atitinkamai valstybių narių ir Parlamento kompetencijai ir abipuse lojalaus bendradarbiavimo pareiga (2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas),
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
,
punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
Parlamentas turi įgyvendinti savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimus per eilinę mėnesinę plenarinę sesiją, vykstančią Strasbūre, tačiau ši pareiga, išplaukianti iš Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkto, neužkerta kelio tam, kad dėl metinio biudžeto būtų diskutuojama ir balsuojama per papildomą plenarinę sesiją Briuselyje, jei tai būtina dėl sklandžios biudžeto procedūros, numatytos SESV 314 straipsnyje, eigos. Tokia šios procedūros eiga, kai absoliučiai reikalaujama laikytis šio protokolo vienintelio straipsnio a punkto, kliudant Parlamentui visapusiškai dalyvauti minėtoje procedūroje, prieštarautų būtinybei suderinti reikalavimus, išplaukiančius iš šių nuostatų, primintus šio sprendimo 22 punkte (2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas),
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
,
punktas).
Dėl reikalavimų, nurodytų šio sprendimo 22–24 punktuose, laikymosi teisminės kontrolės Teisingumo Teismas 2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas) (
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
)
punkte patikslino, kad Parlamentas, atlikdamas būtiną Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkte ir SESV 314 straipsnyje nustatytų reikalavimų suderinimą, turi diskreciją, išplaukiančią iš būtinybės užtikrinti sklandžią biudžeto procedūros eigą. Todėl atliekant šią teisminę kontrolę reikia išsiaiškinti, ar Parlamentas, įgyvendindamas dalį savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimų per papildomą plenarinę sesiją, šiuo aspektu padarė vertinimo klaidų.
Būtent atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikia išnagrinėti, ar ginčijamais aktais laikomasi būtino reikalavimų, išplaukiančių, pirma, iš Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkto ir, antra, SESV 314 straipsnio, suderinimo.
Šiuo klausimu, nors Prancūzijos Respublika pripažįsta, kad pagal 2017 m. eilinių mėnesinių plenarinių sesijų kalendorių nustatyta papildoma plenarinė sesija, vykusi Briuselyje 2017 m. lapkričio 29 d. ir 30 d., buvo vienintelė Parlamento galimybė per SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatytą terminą priimti sprendimą dėl 2018 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto, ji, palaikoma Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, teigia, kad šiai institucijai sudarius šį Parlamento darbo kalendorių buvo padaryta vertinimo klaida. Šių valstybių narių tvirtinimu, buvo galima sudaryti tokį kalendorių, kad diskusijos ir balsavimas dėl Sąjungos 2018 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto galėtų vykti Strasbūre laikantis šio termino. Iš tiesų galimybė taip sudaryti ar net pakeisti 2017 m. eilinių plenarinių sesijų kalendorių tariamai buvo tiek 2015 m. spalio 7 d. nustatant šį kalendorių, tiek po pragmatiško tvarkaraščio nustatymo 2017 m. balandžio mėn.
Pirma, dėl 2017 m. Parlamento darbo kalendoriaus nustatymo 2015 m. spalio 7 d. Prancūzijos Respublikos, palaikomos Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, argumentai grindžiami prielaida, kad šio kalendoriaus nustatymo momentu Parlamentas pagrįstai galėjo numatyti datą, kada Taikinimo komitetas pasieks susitarimą dėl metinio biudžeto bendro projekto.
Vis dėlto Teisingumo Teismas jau atmetė tokią prielaidą 2018 m. spalio 2 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas (Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas) (
C‑73/17
,
EU:C:2018:787
)
punkte nusprendęs, kad eilinių plenarinių sesijų kalendoriaus sudarymo momentu iš principo nebuvo aišku, ar bus taikoma taikinimo procedūra ir kokia bus šios procedūros pradžios ir pabaigos, jei būtų pasiektas susitarimas dėl metinio biudžeto bendro projekto, data.
Nė viena Prancūzijos Respublikos ir Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės nurodyta aplinkybė negali paneigti argumentų, susijusių su biudžeto procedūrai būdingais sunkumais numatyti jos eigą, kuriais grindžiama pirmesniame punkte nurodyta jurisprudencija.
Be to, šių valstybių narių argumentai, kad Parlamentas turi suplanuoti lapkričio mėn. eilinę plenarinę sesiją alternatyviai ketvirtą ar penktą savaitę po „spalio II“ sesijos, neišvengiamai reiškia, kad ši institucija turi diskreciją šiuo klausimu. Konkrečiai kalbant, kadangi Prancūzijos Respublika remiasi tuo, kad toks tvarkaraštis „maksimaliai padidina tikimybę“, kad diskusijos ir balsavimas dėl bendro biudžeto projekto įvyks per lapkričio mėn. eilinę plenarinę sesiją Strasbūre, ji iš esmės pripažįsta, kad toks tvarkaraštis negali užtikrinti, jog šios diskusijos ir balsavimas iš tikrųjų galėtų vykti Strasbūre, todėl patvirtina, kad Parlamento darbo kalendoriaus sudarymas negali pašalinti biudžeto procedūrai būdingų sunkumų numatyti jos eigą.
Todėl laikytina, kad Parlamentas neviršijo šio sprendimo 25 punkte primintos diskrecijos ribų, kai 2015 m. spalio 7 d. nustatė 2017 m. eilinių plenarinių sesijų kalendorių.
Antra, Prancūzijos Respublika kaltina Parlamentą nepakeitus šio kalendoriaus po to, kai 2017 m. balandžio mėn. buvo parengtas pragmatiškas 2018 finansinių metų biudžeto procedūros tvarkaraštis, nes šis pragmatiškas tvarkaraštis tariamai patvirtino taikinimo procedūros datas labai tikėtinu tokios procedūros taikymo atveju.
Minėtame pragmatiškame tvarkaraštyje buvo nurodytos datos, kurias 2017 m. balandžio mėn. numatė Taryba, Parlamentas ir Komisija 2018 finansinių metų biudžeto procedūrai ir, be kita ko, galimai taikinimo procedūrai, nepaisant to, kad biudžeto procedūrai būdingi sunkumai numatyti jos eigą gali sutrukdyti šioms institucijoms laikytis numatytų datų.
Dėl šių sunkumų numatyti procedūros eigą Parlamentas pažymėjo, ir šiuo klausimu jam nebuvo prieštaraujama, kad taikinimo laikotarpio baigtis yra neaiški, kaip matyti, be kita ko, iš aplinkybės, kad šis laikotarpis pasibaigė nepasiekus susitarimo per tris iš penkių procedūrų, užbaigtų pagal SESV 314 straipsnyje nustatytą tvarką, prieš nustatant 2017 m. Parlamento darbo kalendorių, todėl Sąjungos metinis biudžetas šiose aptariamose trijose procedūrose galėjo būti priimtas tik metų, ėjusių prieš atitinkamus finansinius metus, gruodžio mėn. Be to, atsakydamas į Teisingumo Teismo per posėdį pateiktą klausimą Parlamentas paaiškino, o tai taip pat nebuvo ginčyta, kad tiksli taikinimo laikotarpio pradžia gali būti nustatyta tik paskutiniu momentu, atsižvelgus į atnaujintus Parlamento, Tarybos ir Komisijos kalendorius.
Taigi 2017 m. balandžio mėn. nustačius pragmatišką 2018 finansinių metų biudžeto procedūros tvarkaraštį, vis dar nebuvo aišku, ar ir kada Taikinimo komitetas galėtų iš tikrųjų pasiekti taikinimo susitarimą.
Šiomis aplinkybėmis Parlamentas taip pat nepadarė vertinimo klaidos, kai paliko galioti 2017 m. eilinių plenarinių sesijų kalendorių po to, kai tų pačių metų balandžio mėn. buvo nustatytas pragmatiškas tvarkaraštis.
Todėl ginčijamuose aktuose nėra padaryta Prancūzijos Respublikos nurodyta vertinimo klaida.
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, reikia atmesti vienintelį Prancūzijos Respublikos pagrindą ir todėl atmesti ieškinį.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 138 straipsnio 1 dalį iš pralaimėjusios šalies priteisiamos bylinėjimosi išlaidos, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Kadangi Parlamentas reikalavo priteisti iš Prancūzijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas ir ši pralaimėjo bylą, ji turi padengti savo ir Parlamento patirtas bylinėjimosi išlaidas. Pagal to paties reglamento 140 straipsnio 1 dalį į bylą įstojusi Liuksemburgo Didžioji Hercogystė padengia savo bylinėjimosi išlaidas.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (antroji kolegija) nusprendžia:

1.
Atmesti ieškinį.

2.
Prancūzijos Respublika padengia savo ir Europos Parlamento patirtas bylinėjimosi išlaidas.

3.
Liuksemburgo Didžioji Hercogystė padengia savo bylinėjimosi išlaidas.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: prancūzų.