CELEX: 62019TJ0186
Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika
Reštriktívne opatrenia prijaté voči Sýrii
Zmrazenie finančných prostriedkov
Nesprávne posúdenie

)
Okolnosti predchádzajúce sporu
Žalobca, Khaled Zubedi, je podnikateľ sýrskej štátnej príslušnosti, ktorý rozvíja obchodnú činnosť v oblasti nehnuteľností.
[
omissis
]
Dňa 12. októbra 2015 Rada prijala rozhodnutie (SZBP) 2015/1836, ktorým sa mení rozhodnutie 2013/255 (
Ú. v. EÚ L 266, 2015, s. 75
). V ten istý deň prijala nariadenie (EÚ) 2015/1828, ktorým sa mení nariadenie č. 36/2012 (
Ú. v. EÚ L 266, 2015, s. 1
).
Podľa odôvodnenia 6 rozhodnutia 2015/1836 „Rada usudzuje, že vzhľadom na to, ako veľmi sýrsky režim ovláda hospodárstvo, si úzky okruh popredných podnikateľov pôsobiacich v Sýrii môže udržať svoje postavenie len vtedy, ak udržiava dobré styky s režimom, má jeho podporu a vplyv v rámci neho. Rada zastáva názor, že by mala stanoviť reštriktívne opatrenia s cieľom obmedziť vstup a zmraziť všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré patria popredným podnikateľom pôsobiacim v Sýrii, ktorých Rada označila a ktorí sa uvádzajú v zozname v prílohe I, sú vo vlastníctve, držbe alebo pod kontrolou týchto osôb, s cieľom zabrániť im, aby poskytovali režimu materiálnu alebo finančnú pomoc, a prostredníctvom ich vplyvu zvýšiť tlak na samotný režim, aby zmenil svoju represívnu politiku“.
Znenie článkov 27 a 28 rozhodnutia 2013/255 bolo zmenené rozhodnutím 2015/1836. Tieto články už stanovovali obmedzenia vstupu na územie členských štátov alebo prechodu cezeň, ako aj zmrazenie finančných prostriedkov „popredným podnikateľom pôsobiacim v Sýrii“, okrem prípadu, že existuje „dostatok informácií, že [tieto osoby] nie sú alebo už nie sú spojené s režimom alebo že naň nemajú vplyv alebo že nepredstavujú reálne riziko obchádzania reštriktívnych opatrení“.
[
omissis
]
Právny stav
[
omissis
]
Treba pripomenúť, že všeobecné kritériá zaradenia uvedené v článku 27 ods. 1 a článku 28 ods. 1 rozhodnutia 2013/255, prevzaté, pokiaľ ide o zmrazenie finančných prostriedkov, v článku 15 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 36/2012, stanovovali, že na osoby a subjekty, ktorým sýrsky režim poskytuje výhody a ktoré tento režim podporujú, sa vzťahujú reštriktívne opatrenia. Rovnako článok 27 ods. 2 písm. a) a článok 27 ods. 3 a článok 28 ods. 2 písm. a) a článok 28 ods. 3 uvedeného rozhodnutia, prevzaté, pokiaľ ide o zmrazenie finančných prostriedkov, v článku 15 ods. 1a písm. a) a článku 15 ods. 1b uvedeného nariadenia stanovujú, že na kategóriu „popredných podnikateľov pôsobiacich v Sýrii“ sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ak existuje dostatok informácií, že nie sú alebo už nie sú spojené s režimom alebo že naň nemajú vplyv alebo že nepredstavujú reálne riziko obchádzania reštriktívnych opatrení.
Okrem toho, ako bolo uvedené v bode 12 vyššie, dôvody zaradenia mena žalobcu do dotknutých zoznamov znejú takto:
„Popredný podnikateľ pôsobiaci v Sýrii, ktorý výrazne investoval do stavebníctva vrátane 50 % podielu v spoločnosti Zub[e]di and [Kalai] LLC, ktorá stavia luxusné turistické stredisko Grand Town a s ktorou režim uzavrel dohodu na 45 rokov výmenou za 19 – 21 % podiel z jej príjmov. Z tejto pozície má prepojenie na Nadera [Kalai]. Khaled al‑Zub[e]di získava výhody od režimu a/alebo mu poskytuje podporu prostredníctvom svojich obchodných činností, najmä prostredníctvom svojho podielu na stavbe strediska Grand Town.“
Možno z toho vyvodiť, že meno žalobcu bolo zaradené do dotknutých zoznamov po prvé z dôvodu jeho postavenia popredného podnikateľa pôsobiaceho v Sýrii a po druhé z dôvodu jeho spojenia so sýrskym režimom.
Inak povedané, zaradenie mena žalobcu sa zakladá jednak na kritériu definovanom v článku 27 ods. 2 písm. a) a článku 28 ods. 2 písm. a) rozhodnutia 2013/255 a v článku 15 ods. 1a písm. a) nariadenia č. 36/2012 (kritérium popredného podnikateľa pôsobiaceho v Sýrii) a jednak na kritériu definovanom v článku 27 ods. 1 a článku 28 ods. 1 uvedeného rozhodnutia a v článku 15 ods. 1 písm. a) uvedeného nariadenia (kritérium spojenia s režimom).
S prihliadnutím na tieto úvahy treba preskúmať jediný žalobný dôvod uvádzaný žalobcom a najprv prvú výhradu, ktorou je v podstate spochybnený prvý dôvod zaradenia, a to dôvod, podľa ktorého je žalobca popredným podnikateľom pôsobiacim v Sýrii.
V tejto súvislosti treba uviesť, že žalobca pripúšťa, že je podnikateľom, ale popiera, že by bol „popredným“ podnikateľom a z tohto dôvodu patril do „úzkeho okruhu popredných podnikateľov pôsobiacich v Sýrii“.
[
omissis
]
Napokon žalobca v podstate tvrdí, že Rada bola povinná preukázať existenciu spojenia medzi ním a sýrskym režimom.
V tejto súvislosti treba uviesť, že judikatúra, o ktorú sa opiera žalobca, bola vydaná v odlišnom legislatívnom kontexte, než je kontext existujúci v čase prijatia napadnutých aktov. Konkrétne rozsudok z 21. apríla 2015, Anbouba/Rada (
C‑605/13 P
,
EU:C:2015:248
, bod
), ktorý ukladal Rade povinnosť predložiť súdu Únie súbor konkrétnych a zhodujúcich sa dôkazov umožňujúcich preukázať existenciu dostatočného spojenia medzi osobou, proti ktorej je namierené opatrenie, ktorým sa zmrazujú finančné prostriedky, a dotknutým režimom, spadal do osobitného legislatívneho kontextu, a to do kontextu vyplývajúceho z rozhodnutia 2013/255 predtým, než bol v roku 2015 zmenený rozhodnutím 2015/1836, kde boli jedinými kritériami, ktoré existovali na účely zaradenia mena osoby do dotknutého zoznamu, konkrétne úzke prepojenie na sýrsky režim, jeho podpora a/alebo výhody získané z tohto režimu.
V prejednávanej veci však k zaradeniu mena žalobcu do dotknutých zoznamov došlo v legislatívnom kontexte rozhodnutia 2013/255, zmeneného rozhodnutím 2015/1836. Z tohto dôvodu rozhodnutie 2015/1836 zaviedlo najmä ako objektívne, samostatné a dostatočné kritérium zaradenia kritérium „poprední podnikatelia pôsobiaci v Sýrii“, takže Rada už nie je povinná preukázať existenciu spojenia medzi touto kategóriou osôb a sýrskym režimom, ani medzi touto kategóriou osôb a podporou tohto režimu alebo výhodou získanou z tohto režimu, keďže byť popredným podnikateľom pôsobiacim v Sýrii postačuje na uplatnenie predmetných reštriktívnych opatrení na určitú osobu [pozri v tomto zmysle rozsudky z 11. septembra 2019, HX/Rada,
C‑540/18 P
, neuverejnený,
EU:C:2019:707
, bod
; zo 4. apríla 2019, Sharif/Rada,
T‑5/17
,
EU:T:2019:216
, body
a
(neuverejnené), a uznesenie z 11. septembra 2019, Haswani/Rada,
T‑231/15 RENV
, neuverejnené,
EU:T:2019:589
, bod
].
V tomto zmysle Všeobecný súd konštatoval, že z kritéria týkajúceho sa postavenia „popredných podnikateľov pôsobiacich v Sýrii“ možno vyvodiť vyvrátiteľnú domnienku spojenia so sýrskym režimom (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 4. apríla 2019, Sharif/Rada,
T‑5/17
,
EU:T:2019:216
, bod
, a uznesenie z 11. septembra 2019, Haswani/Rada,
T‑231/15 RENV
, neuverejnené,
EU:T:2019:589
, bod
). Táto domnienka sa uplatní, keď Rada môže preukázať, že osoba je nielen podnikateľ pôsobiaci v Sýrii, ale aj to, že ju možno považovať za poprednú. Ako totiž vyplýva zo znenia odôvodnenia 6 rozhodnutia 2015/1836, ako bolo pripomenuté v bode 9 vyššie, Rada sa snaží využívať práve vplyv, ktorý môže mať táto kategória osôb na sýrsky režim, tak, že ich prostredníctvom reštriktívnych opatrení, ktoré voči nim prijíma, prinúti vyvíjať tlak na sýrsky režim, aby zmenil svoju represívnu politiku. Keďže sa Rade podarilo preukázať vplyv, ktorý môže na uvedený režim mať podnikateľ, existuje domnienka spojenia uvedenej osoby so sýrskym režimom.
Okrem toho treba pripomenúť, že dodržiavanie pravidiel týkajúcich sa dôkazného bremena a vykonávania dôkazov v oblasti reštriktívnych opatrení Všeobecným súdom znamená, že Všeobecný súd koná v súlade so zásadou uvedenou v judikatúre uvedenej v bode 31 vyššie a pripomenutou Súdnym dvorom v rozsudku z 11. septembra 2019, HX/Rada (
C‑540/18 P
, neuverejnený,
EU:C:2019:707
, body
až
), podľa ktorej v prípade spochybnenia dôvodnosti dôvodov na zaradenie do zoznamu dôkazné bremeno v podstate prislúcha inštitúcii. Súdny dvor tak rozhodol, že dôkazné bremeno o existencii dostatku informácií v zmysle článku 27 ods. 3 a článku 28 ods. 3 rozhodnutia 2013/255, v ktorých sa uvádza, že žalobca nie je alebo už nie je spojený so sýrskym režimom, že naň nemá vplyv a nepredstavuje reálne riziko obchádzania reštriktívnych opatrení prijatých voči tomuto režimu, neprislúcha žalobcovi (pozri v tomto zmysle rozsudky zo 14. júna 2018, Makhlouf/Rada,
C‑458/17 P
, neuverejnený,
EU:C:2018:441
, bod
, a z 11. septembra 2019, HX/Rada,
C‑540/18 P
, neuverejnený,
EU:C:2019:707
, body
a
).
Žalobcovi preto nemožno stanoviť neprimeranú mieru dokazovania, aby vyvrátil domnienku spojenia so sýrskym režimom. Na žalobcu teda treba hľadieť tak, že sa mu podarilo vyvrátiť uvedenú domnienku, pokiaľ uvedie tvrdenia alebo dôkazy, ktoré by mohli vážne spochybniť vierohodnosť dôkazov predložených Radou, alebo ich posúdenie, najmä vzhľadom na podmienky stanovené článkom 27 ods. 3 a článkom 28 ods. 3 rozhodnutia 2013/255, alebo ak súdu Únie predloží súbor dôkazov o neexistencii alebo zániku spojitosti s uvedeným režimom, o neexistencii vplyvu na uvedený režim alebo o neexistencii reálneho rizika obchádzania reštriktívnych opatrení v súlade s článkom 27 ods. 3 a článkom 28 ods. 3 tohto rozhodnutia.
V prejednávanej veci sa však žalobcovi nepodarilo vyvrátiť domnienku spojenia so sýrskym režimom. Na jednej strane totiž treba uviesť, že v rámci prvej výhrady žalobca neuviedol nijaké tvrdenie alebo skutočnosť, ktoré by umožnili pochybovať o vierohodnosti dôkazov predložených Radou alebo o posúdení, ktoré bolo potrebné v tejto súvislosti vykonať, ani neuviedol nijaký iný konkrétny dôkaz, na základe ktorého by mohol Všeobecný súd dospieť k záveru, že medzi ním a uvedeným režimom neexistuje alebo už neexistuje spojenie, že na tento režim nemá žiadny vplyv, ani že predstavuje reálne riziko obchádzania reštriktívnych opatrení. Na druhej strane ani s prihliadnutím na tvrdenia, ktoré žalobca uviedol v rámci tretej výhrady a ktorými spochybňuje druhý dôvod zaradenia týkajúci sa spojenia s dotknutým režimom, ako je uvedený v článku 27 ods. 1 a článku 28 ods. 1 rozhodnutia 2013/255, nemožno dospieť k záveru, že žalobca predložil dôkazy, ktoré by mohli uvedenú domnienku vyvrátiť.
Treba totiž konštatovať, že žalobca popiera existenciu svojho spojenia so sýrskym režimom a svoj vplyv na tento režim, ale potvrdzuje svoju účasť na projekte „Grand Town“, na ktorom sa sýrske ministerstvo cestovného ruchu spolupodieľa.
Vzhľadom na predchádzajúce úvahy treba konštatovať, že dôvod zaradenia mena žalobcu do dotknutých zoznamov založený na postavení popredného podnikateľa pôsobiaceho v Sýrii je dostatočne podložený, takže vzhľadom na toto kritérium je uvedené zaradenie dôvodné. Prvá výhrada sa musí preto zamietnuť.
[
omissis
]

Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (štvrtá komora)
rozhodol takto:

1.
Žaloba sa zamieta.

2.
Khaled Zubedi znáša svoje vlastné trovy konania a je povinný nahradiť trovy konania, ktoré vznikli Rade Európskej únie.

Gervasoni
Madise
Martín y Pérez de Nanclares
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 8. júla 2020.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: angličtina.
(
)	Uvádzajú sa iba tie body rozsudku, ktorých uverejnenie považuje Všeobecný súd za užitočné.