CELEX: 62019TJ0688
Arbitražinė išlyga
Dotacijos sutartis, sudaryta pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“
Sutarties nutraukimas
Profesinis nusižengimas
Dotacijos gavėjo arba asmens, veikiančio jo vardu ir sąskaita, statusas

Ginčo aplinkybės
Ieškovė
VeriGraft AB
yra Švedijos biotechnologijų bendrovė, kurią 2005 m. įsteigė Stokholmo (Švedija) Karolinska instituto dėstytojais A ir B ir pavadino
NovaHep AB
. Iš pradžių jos specializacija buvo kamieninės ląstelės, tačiau 2012 m. jos veikla buvo sustabdyta dėl 2011 m. kilusių finansinių sunkumų, paskui 2012 m. ji perkelta į Geteborgą (Švedija). 2014 m. bendrovė atgaivinta pritraukus naujų akcininkų kapitalą, ir nuo to laiko jos specializacija personalizuotų organų, gautų taikant žmogaus audinių inžineriją ir skirtų naudoti regeneracinėje medicinoje, vystymas. Regeneracinė medicina – tai medicinos šaka, kurios tikslas – pakeisti arba pataisyti žmogaus ląsteles arba regeneruoti audinius ar organus, kad būtų atkurtas normalus jų veikimas. A, kuriai iš pradžių priklausė 41 % ieškovės kapitalo, nuo 2014 m. laipsniškai perleido visas savo akcijas. Be to, ji buvo ieškovės valdybos narė iki 2015 m. liepos mėn., o vėliau dirbo ne visą darbo dieną iki jos darbo sutarties nutraukimo 2016 m. spalio 1 d. Ieškovė savo dabartinį vardą naudoja nuo 2017 m. rugpjūčio mėn.
Geteborgo universiteto ir CEPN tyrimas dėl A ir jos mokslinių tyrimų grupės
2016 m. kovo mėn. Geteborgo universitetas pavedė specialiajai komisijai ištirti kaltinimus keliems darbuotojams, būtent A ir kitiems jos tyrimų grupės nariams, dėl netinkamo mokslinių tyrimų atlikimo rengiant 10 universitetinių straipsnių, paskelbtų 2010–2015 m. laikotarpiu. Ši komisija, atsakinga už rekomendacijų pateikimą Geteborgo universiteto rektoriaus pavaduotojui, paprašė
Centrala Etikprövningsnämnden
(Švedijos centrinė etikos komisija, toliau – CEPN) pateikti savo nuomonę šiuo klausimu. 2018 m. kovo mėn. CEPN pateikė savo nuomonę, o specialioji komisija 2018 m. birželio mėn. pateikė rekomendacijas Geteborgo universiteto rektoriaus pavaduotojui. CEPN ir specialioji komisija konstatavo, kad aštuonių iš dešimties straipsnių atveju moksliniai tyrimai buvo atlikti netinkamai. Konkrečiai tariant, CEPN konstatavo sisteminius A mokslinių tyrimų grupės sudarymo ir veikimo trūkumus ir tai, kad mokslinių tyrimų aplinka buvo beveik disfunkcinė: nebuvo tinkamai organizuotas nė vienas susirinkimas, asmenys ateidavo ir išeidavo dažnai dėl neaiškių priežasčių. CEPN griežtai kritikavo mokslinio tyrimo, kuriam vadovavo A, kultūrą ir nusprendė, kad aštuoniuose iš dešimties straipsnių esantys klaidingi paveikslėliai, dėl kurių atliktas tyrimas, leidžia manyti, kad didelės klaidos buvo iš tikrųjų padarytos tyčia, o ne tik dėl neatidumo. Rektoriaus pavaduotojas laikėsi specialiosios komisijos rekomendacijos ir 2018 m. birželio mėn. sprendime konstatavo, kad moksliniai tyrimai buvo atlikti netinkamai. Rektoriaus pavaduotojas taip pat paprašė, kad vyriausybės drausminė institucija nušalintų A nuo pareigų. 2018 m. gruodžio 21 d. sprendimu šis prašymas buvo atmestas, nes „remiantis bendru konkrečių bylos aplinkybių vertinimu“ netinkamas mokslinių tyrimų atlikimas nėra pakankamas pagrindas atleisti iš darbo.
Bendroji programa „Horizontas 2020“ ir paramos priemonė inovacijoms MVĮ
Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020) (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“) remiantis SESV 173 ir 182 straipsniais buvo parengta 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (
OL L 347, 2013, p. 104
). Pagal šio reglamento 1 straipsnį juo nustatoma sistema, kuria reglamentuojama Sąjungos parama mokslinių tyrimų ir inovacinei veiklai, taip stiprinant Europos mokslo ir technologijų bazę ir skatinant suteikti paramos visuomenei, taip pat geriau išnaudoti inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos ekonominį ir pramoninį potencialą.
Konkrečios veiklos sritys, kurias apima bendroji programa „Horizontas 2020“, yra mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimas moksliniuose tyrimuose ir inovacinėje veikloje. Pagal Reglamento Nr. 1291/2013 22 straipsnio 2 dalį inovacijų MVĮ paramos priemonė, skirta visų rūšių MVĮ, turinčioms inovacijų potencialą plačiąja prasme, buvo skurta pagal vieną centralizuotą valdymo sistemą.
Inovacijų MVĮ paramos priemonė patikslinta 2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendime 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB (
OL L 347, 2013, p. 965
).
Leidimas EASME centralizuotai valdyti inovacijų MVĮ paramos priemonę
Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga (EASME), kuri nuo 2021 m. balandžio 1 d. tapo Europos inovacijų tarybos ir MVĮ vykdomąja įstaiga (
Eismea
), buvo įsteigta 2014 m. sausio 1 d. Komisijos 2013 m. gruodžio 17 d. įgyvendinimo sprendimu 2013/771/ES, kuriuo panaikinami sprendimai 2004/20/EB ir 2007/372/EB (
OL L 341, 2013, p. 73
), vadovaujantis 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 58/2003, nustatančio vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (
OL L 11, 2003, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 235), 3 straipsnio 1 dalimi. Remiantis Reglamento Nr. 58/2003 4 straipsnio 2 dalimi, ši įstaiga yra juridinis asmuo.
Iš Įgyvendinimo sprendimo 2013/771 3 straipsnio 1 dalies d punkto matyti, kad EASME buvo pavesta įgyvendinti tam tikras bendrosios programos „Horizontas 2020“ dalis. 2013 m. gruodžio 23 d. Sprendimu C(2013) 9414
final
dėl EASME įgaliojimo vykdyti užduotis, susijusias su Sąjungos programų energetikos, aplinkosaugos, klimato, konkurencingumo ir MVĮ veiklos, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei informacinių technologijų ir komunikacijos srityse įgyvendinimu, įskaitant Sąjungos bendrajame biudžete įrašytų asignavimų vykdymą, pavedė EASME vykdyti tam tikras inovacijų MVĮ paramos priemonės valdymo užduotis. Kaip matyti iš šio sprendimo I priedo, tarp šių užduočių, be kita ko, buvo paraiškų gauti finansinę paramą pagal inovacijų MVĮ paramos priemonę vertinimas ir dotacijų sutarčių parengimas, sudarymas ir stebėsena, kaip jas vykdo jų gavėjai.
Administracinė procedūra
2017 m. balandžio 6 d. EASME paskelbė kvietimą teikti paraiškas H2020-SMEINST‑2-2016-2017, siekiant teikti paramą inovatyvioms MVĮ žmonių sveikatos biotechnologijų sektoriuje.
Ieškovė pateikė paraišką dėl 2-jo etapo inovacijų MVĮ paramos priemonės, skirtos individualizuotų širdies ir kraujagyslių produkto komercializacijai pagal projektą „Žmogaus audinių inžinerijos sukurtos personalizuotos venos kaip pirmoji gydymo priemonė pacientams, sergantiems lėtiniu venų nepakankamumu P-TEV“ (
Personalized Tissue Engineered Veins as the first Cure for Patients with Chronic Venous Insufficiency-P-TEV
) (toliau – P-TEV projektas); šis produktas skirtas gydyti pacientams, sergantiems sunkiu lėtiniu venų nepakankamumu.
Ieškovės pateiktoje paraiškoje buvo siekiama dvylikos pacientų, sergančių sunkiu lėtiniu apatinių galūnių venų nepakankamumu, atveju įvertinti kraujagyslių ar venų persodinimo pasitelkiant audinių inžineriją galimybes, saugumą ir veiksmingumą. Atliekant šį projektą reikėjo, be kita ko, paimti kraujagysles iš mirusių žmonių, iš pacientų paimti periferinio kraujo mėginį, kad iš jo būtų galima paimti ląstelių, atlikti paimtų arba inžinerijos būdu gautų kraujagyslių deceliuliarizaciją, paskui receliuliarizaciją, paskui chirurgines operacijas su bendra nejautra, patikrinti procedūros veiksmingumą ir įvertinti gyvenimo kokybę per dvylikos mėnesių pooperacinį laikotarpį. Visi moksliniai tyrimai iš pradžių turėjo būti atliekami Norvegijoje ir Švedijoje.
Ieškovės paraiškos 4 skyriuje daroma nuoroda į svarbiausius mokslines publikacijas, susijusias su projekto P-TEV turiniu:
–
<…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, [A], <…>, „Successful tissue engineering of competent allogeneic venous valves“,
Journal of Vascular Surgery: Venous and Lymphatic Disorders
, 2015, Issue 4, p. 421–443;
–
<…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, [A], „In Vivo Application of Tissue-Engineered Veins Using Autologous Peripheral Whole Blood: A Proof of Concept Study“,
EBioMedicine
, 2014, Issue 1, p. 72–79;
–
<…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, <…>, [A], „Transplantation of an allogeneic vein bioengineered with autologous stem cells: a proof-of-concept study“,
Lancet
, 2012, Nr. 9838, p. 230–237.
2017 m. gegužės mėn., nepriklausomiems ekspertams atlikus ieškovės paraiškos 1–3 skyrių vertinimo procedūrą, EASME tenkino šią paraišką dėl dotacijos skyrimo.
Dotacijos sutartis
2017 m. rugpjūčio 9 d. ieškovė ir Sąjunga, atstovaujama EASME, sudarė dotacijos sutartį Nr. 778620 dėl projekto P-TEV (toliau – dotacijos sutartis).
Pagal dotacijos sutarties 2–5 straipsnius ieškovei buvo skirta maksimali 2184603,75 EUR dotacija projektui P-TEV, kuris turėjo būti pradėtas vykdyti 2017 m. rugsėjo 1 d. ir turėjo trukti 24 mėnesius.
Dotacijų sutarties 34 straipsnis susijęs su etikos principų laikymusi.
Dotacijų sutarties 34.1 straipsnyje nustatyta:
„Paramos gavėjas turi atlikti veiksmus laikydamasis:
(a)
etikos principų (įskaitant aukščiausius mokslinių tyrimų sąžiningumo standartus), kurie įtvirtinti, pavyzdžiui, Europos mokslinių tyrimų etikos kodekse, kuriame konkrečiai nurodyta susilaikyti nuo bet kokio klastojimo, falsifikavimo, plagijavimo ar kitokio netinkamo elgesio moksliniuose tyrimuose; ir
(b)
galiojančių tarptautinių, Europos ir nacionalinių teisės aktų.
<…>“
Dotacijų sutarties 34.2 straipsnyje patikslinamos paramos gavėjo pareigos, susijusios su veikla, dėl kurios kyla etikos klausimų. Tame straipsnyje numatyta:
„Veikla, dėl kurios kyla etikos klausimų, turi atitikti 1 priede nurodytus „etikos reikalavimus.“
Prieš pradėdamas veiklą, dėl kurios kyla etikos klausimų, paramos gavėjas turi pateikti <…> [EASME] šių dokumentų kopijas:
(a)
etikos komisijos nuomones, kurių reikalaujama pagal nacionalinės teisės aktus; ir
(b)
pranešimus ar leidimus vykdyti veiklą, dėl kurios kyla etikos klausimų, kaip to reikalaujama pagal nacionalinės teisės aktus.
<…>“
Pagal dotacijų sutarties 34.4 straipsnį, jei paramos gavėjas nevykdo vieno iš įsipareigojimų pagal šios sutarties 34.1 ir 34.2 straipsnius, dotacija gali būti sumažinta, o sutartis nutraukta. Dėl tokių pažeidimų taip pat gali būti taikoma bet kuri kita dotacijų sutarties 6 skyriuje nurodyta priemonė.
Dotacijų sutarties 50.3 straipsnyje reglamentuojamas šios sutarties nutraukimas, kai ją nutraukia EASME.
Pagal dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnį EASME gali nutraukti sutartį šiais atvejais:
„<…>
f)
paramos gavėjas (ar bet kuris fizinis asmuo, turintis teisę jam atstovauti arba priimti sprendimus jo vardu) padarė sunkų profesinį nusižengimą, konstatuotą bet kokiomis priemonėmis;
<…>
l)
paramos gavėjas (ar bet kuris fizinis asmuo, turintis teisę jam atstovauti arba priimti sprendimus jo vardu) per sutarties sudarymo procedūrą arba vykdydamas sutartį:
–
i) padarė esminių klaidų, pažeidimų ar sukčiavo arba
–
ii) padarė sunkų įsipareigojimų pažeidimą, įskaitant netinkamą veiksmų atlikimą, pateikė klaidingą informaciją, nepateikė reikalaujamos informacijos, pažeidė etikos principus;
<…>“
Dotacijos sutarties nutraukimo procedūra numatyta šios sutarties 50.3.2 straipsnyje, jame nustatyta:
„Prieš nutraukdama sutartį [EASME] pateikia paramos gavėjui oficialų pranešimą:
–
informuodama jį apie savo ketinimą ir motyvus ir
–
pakviesdama paramos gavėją pateikti savo pastabas per 30 dienų nuo pranešimo gavimo, o l punkto ii papunktyje nurodytu atveju – pranešti [EASME] apie priemones, skirtas sutartyje nustatytoms pareigoms įvykdyti.
Jeigu [EASME] negauna pastabų arba nusprendžia tęsti procedūrą, nepaisydama gautų pastabų, ji oficialiai praneša paramos gavėjui apie sutarties nutraukimą ir jo įsigaliojimo datą. Priešingu atveju ji oficialiai praneša, kad nutraukia procedūrą.
Sutarties nutraukimas įsigalioja:
–
kai ji nutraukiama pagal pirma nurodytus b, e, g, h, j punktus ir l punkto ii papunktį, tą dieną, kuri nurodyta patvirtinimo pranešime (žr. pirmesnį tekstą);
–
kai ji nutraukiama pagal pirma nurodytus d, f, i, k, punktus, l punkto i papunktį ir m punktą, kitą dieną po to, kai koordinatorius gauna patvirtinimo pranešimą.“
Pagal dotacijos sutarties 57.1 straipsnį „[dotacijų] sutartį reglamentuoja taikytina Sąjungos teisė, kurią prireikus papildo Belgijos teisė“.
Dotacijų sutarties 57.2 straipsnyje nustatyta, kad „jei ginčo dėl sutarties aiškinimo, taikymo ar galiojimo nepavyksta išspręsti draugiškai, tik Bendrasis Teismas arba, pateikus apeliacinį skundą, Teisingumo Teismas turi jurisdikciją jį spręsti“ ir kad „[t]okie ieškiniai turi atitikti [SESV] 272 straipsnį“.
EASME atliktas projekto patikrinimas
2018 m. rudenį EASME paskyrė išorės auditorių ir pavedė jam ištirti projekto P-TEV vykdymo pažangą.
2018 m. lapkričio 22 d. raštu EASME perdavė ieškovei išorės auditoriaus ataskaitą.
Išorės auditoriaus ataskaitos skyriuje „Reikšmingi rezultatai, susiję su sklaida, eksploatavimu ir galimu poveikiu“ nurodyta:
„Vykdant projektą turėtų būti gauti rezultatai, turintys nedelsiamą arba potencialų reikšmingą poveikį per kitą vertinimo laikotarpį (net jei nebuvo pasiekti visi dotacijų sutarties 1 priede nurodyti tikslai).
Vėlavimai, susiję su 3 dalimi, trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiais neturėtų turėti didelės įtakos visam klinikiniam produkto kūrimui ir projekto rezultatų komercializacijai.“
Išorės auditoriaus ataskaitoje taip pat buvo nurodyta, kad „projekto tikslai ir toliau išlieka svarbūs mokslo ir technologijų požiūriu“.
2018 m. lapkričio 22 d. rašte už projektą P-TEV atsakingas EASME darbuotojas informavo ieškovę, kad, „[r]emdamasi [išorės auditoriaus] ataskaita, [EASME] nustatė, kad projekto [P-TEV] įgyvendinimas yra patenkinamas“, ir kad, „siekiant išvengti sunkių pasekmių visam klinikiniam produkto kūrimui ir [pažangiosios terapijos vaistinių preparatų] komercializacijai ilguoju laikotarpiu, [ji] rekomenduoja pratęsti projektą nesukeliant papildomų išlaidų, o tai leistų atlikti, kaip numatyta, visą I stadijos klinikinį tyrimą“.
Tuo pačiu metu 2018 m. EASME atliko kelis projekto P-TEV etikos patikrinimus. Po pirmojo etikos patikrinimo 2018 m. vasario 21–23 d. parengtoje ataskaitoje EASME įgaliota etikos ekspertų grupė nurodė tam tikras problemas ir rekomendavo atlikti antrą etikos patikrinimą. 2018 m. gegužės 24 ir 25 d. atlikusi šį antrąjį patikrinimą etikos ekspertų grupė savo ataskaitoje nurodė, kad ieškovė iš dalies išsprendė kai kuriuos etikos klausimus, iškeltus per pirmąjį patikrinimą, tačiau dar reikia išspręsti tam tikrus kitus klausimus, ir rekomendavo atlikti trečiąjį etikos patikrinimą. Trečiasis etikos patikrinimas buvo atliktas 2018 m. rugsėjo 26–28 d. Savo ataskaitoje etikos ekspertų grupė nurodė, kad ieškovė išsprendė kai kuriuos etikos klausimus, iškeltus per antrąjį patikrinimą, tačiau tam tikrų etikos problemų išlieka. Konkrečiai kalbant, ataskaitoje buvo nurodyti tam tikri reikalaujami dokumentai, kaip antai leidimai atlikti klinikinius tyrimus, nurodyti Sąjungos klinikinių tyrimų registruose Ispanijai ir Lietuvai, Ispanijos kompetentingos etikos komisijos patvirtinimas ir audinių, skirtų naudoti žmonėms Ispanijoje ir Lietuvoje, gamybos laboratorijos akreditacija. Ataskaitoje taip pat buvo nurodyta, kad visi prašomi dokumentai turi būti aiškiai susiję su projektu P-TEV ir kad audinių donorų artimųjų asmens duomenų tvarkymo veikla atliekant mokslinį tyrimą nėra pakankamai išnagrinėta ir neapima informacijos nei apie teisę į duomenų apsaugą ir mechanizmus, leidžiančius ją įgyvendinti, nei apie artimųjų teisę atšaukti savo sutikimą.
Be to, ataskaitoje buvo nurodyta, kad neseniai Švedijoje atlikti oficialūs tyrimai dėl netinkamo elgesio atliekant mokslinius tyrimus ir etikos problemų parodė, kad per parengiamuosius mokslinių tyrimų darbus, kurie minimi projekte P-TEV, ir klinikinius darbus, kurie leido įrodyti šiame projekte naudojamų procedūrų koncepcijų teisingumą, buvo elgesio pažeidimų.
Remiantis etikos ekspertų grupės ataskaita, ši situacija atskleidė kelis susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su tendencingu ieškovės paraiškos vertinimu, koncepcijų patvirtinimo sistemos sukūrimu, iš anksto negavus tinkamos formos leidimo, ir su pavojais bei rizikomis, galinčiomis kilti būsimiems mokslinių tyrimų dalyviams.
Remdamasi tuo etikos ekspertų grupė padarė išvadą, kad bendras vertinimas yra nepatenkinamas, ir rekomendavo atlikti naują etikos patikrinimą, laukiant, kol EASME atsakinga komisija atliks tyrimą dėl pažeidimų atliekant mokslinius tyrimus.
Dotacijos sutarties nutraukimas
2018 m. spalio 18 d. raštu EASME pranešė ieškovei apie savo ketinimą nutraukti dotacijos sutartį (toliau – pirmasis išankstinis informacinis raštas). Tame rašte EASME nurodė, kad 2018 m. rugsėjo 26 d. atlikus trečiąjį etikos patikrinimą etikos ekspertų grupė nurodė, jog ieškovė išsprendė kai kurias etikos problemas, iškeltas per 2018 m. gegužės 24 d. etikos patikrinimą, tačiau kitos kritinės etikos problemos liko neišspręstos. EASME aiškiai nurodė penkias pirmąsias etikos ekspertų grupės ataskaitoje po trečiojo patikrinimo nustatytas etikos problemas, nurodytas šio sprendimo 29 punkte. EASME pažymėjo, kad todėl ji mano, jog dotacijos sutartis turi būti nutraukta, nes ieškovė „padarė grubių įsipareigojimų pagal dotacijos sutartį arba per sutarties sudarymo procedūrą pažeidimų“. EASME paprašė ieškovės pateikti savo pastabas per 30 dienų nuo šio rašto gavimo.
2018 m. lapkričio 18 d. raštu ieškovė pateikė EASME pastabas dėl pirmojo išankstinio informacinio rašto, jose ginčijo EASME priekaištus ir teigė, kad nepažeidė įsipareigojimų pagal dotacijos sutartį.
EASME įgaliojo išorės etikos ekspertą įvertinti ieškovės pateiktas pastabas dėl pirmojo išankstinio informacinio rašto. 2018 m. gruodžio 11 d. EASME pateiktoje ataskaitoje išorės etikos ekspertas, viena vertus, pareiškė poziciją dėl ieškovės pastabų dėl etikos problemų vykdant projektą P-TEV, nurodytų pirmajame išankstiniame informaciniame rašte, ir, kita vertus, nurodė tyrimą dėl netinkamo elgesio atliekant mokslinius tyrimus, kuriame išdėstyti tokie kaltinimai kaip duomenų klastojimas, melavimas dėl etikos patvirtinimų, melagingų ataskaitų apie klinikinio gydymo rezultatus teikimas. Ji taip pat nurodė, kad Geteborgo universiteto rektorius „paprašė atšaukti paskelbtus aštuonis su projektu susijusius tyrėjų straipsnius po to, kai
PubPeer
atskleidė, kad juose buvo naudojami suklastoti duomenys, o vėliau tai patvirtino (CEPN)“. Taip pat buvo pažymėta, kad vienas iš šių straipsnių, kuriame buvo suklastotų duomenų, buvo projektui P-TEV svarbių publikacijų sąrašo viršuje. Ataskaitoje buvo nurodyti du asmens, prisistatančio kaip nepriklausomas mokslo temomis rašantis žurnalistas, straipsniai, paskelbti interneto tinklaraštyje, kuriuose pateikiamas išsamus šio tyrimo aprašymas, jo rezultatai ir nuorodos į visus reikšmingus dokumentus.
2019 m. vasario 18 d. EASME nusiuntė ieškovei antrąjį išankstinį informacinį raštą (toliau – antrasis išankstinis informacinis raštas). Tame rašte EASME nurodė, kad išnagrinėjusi ieškovės pastabas ji nekeičia savo ketinimo nutraukti dotacijos sutartį, tačiau dėl kitų motyvų, nei nurodyti pirmajame išankstiniame informaciniame rašte, ir atitinkamai išplečia išankstinio informavimo procedūrą. EASME pažymėjo, kad, „remiantis viešai prieinama informacija, [CEPN] pripažino [A], (vieną iš [ieškovės] steigėjų), kalta dėl rimto profesinio nusižengimo“. EASME taip pat nurodė, kad, CEPN teigimu, dviejuose dokumentuose, kurie ieškovės projekto paraiškoje buvo pristatyti kaip „svarbiausios mokslinės publikacijos, susijusios su projekto P-TEV turiniu“, t. y. straipsnyje „In Vivo Application of Tissue-Engineered Veins Using Autologous Peripheral Whole Blood: A Proof of Concept Study“2014 m. rugsėjo 22 d. žurnale
EBioMedicine
(toliau –
EBioMedicine
straipsnis) ir straipsnyje „Transplantation of an allogeneic vein bioengineereded with autologous Stem Cells“2012 m. liepos 21 d. žurnale
Lancet
(toliau –
Lancet
straipsnis), buvo šios klaidos įrodymų. EASME teigimu, CEPN tyrime taip pat buvo padaryta išvada, kad buvo atskleisti sisteminiai mokslinių tyrimų grupės sudėties ir veikimo trūkumai ir beveik disfunkcinė mokslinių tyrimų aplinka. Pavyzdžiui, nebuvo rengiama jokių susitikimų ir buvo konstatuota, kad dalyvavę asmenys ateidavo ir išeidavo dažnai be priežasties. EASME pridūrė, kad ekspertų grupė smarkiai kritikavo A supusioje grupėje vyraujančią mokslinių tyrimų kultūrą. EASME mano, kad šios išvados verčia abejoti A profesiniu sąžiningumu, taigi, ir ieškovės pajėgumu tinkamai įgyvendinti projektą bei tuo, ar ji laikysis Sąjungos finansiniuose teisės aktuose nustatytų įtraukties reikalavimų. Todėl EASME nusprendė, kad dotacijos sutartis negali būti toliau taikoma ir turi būti nutraukta remiantis jos 50.3.1 straipsnio f punktu.
2019 m. kovo 15 d. raštu ieškovė pateikė pastabas EASME dėl antrojo išankstinio informacinio rašto. Ieškovė teigė, kad CEPN atliktas tyrimas yra konkrečiai susijęs su A ir jos universitetinių mokslinių tyrimų grupe. Ieškovė taip pat nurodė, kad ji visiškai nedalyvavo šiame moksliniame tyrime ir kad jis buvo atliktas ir paskelbtas dar prieš jai pradedant veikti 2015 m. pabaigoje. Ieškovė pažymėjo, kad nuo tada, kai 2014 m. pradėjo veikti nauja valdyba, ji buvo fiziškai atskirta nuo universiteto padalinio, kuriame A tęsė mokslinius tyrimus, ir kad visa valdyba, žmogaus audinių mokslininkai ir inžinieriai, kurie vystė jos technologiją, dirbo joje, ir visiškai nebuvo dalijamasi personalu su Geteborgo universitetu. Ieškovė taip pat nurodė, kad 2016 m. kovo 3 d. gavusi informacijos apie įtarimus dėl netinkamo A elgesio atliekant mokslinius tyrimus ji kitą dieną sustabdė A darbo sutartį, ir ji nuo tos dienos iki 2016 m. spalio 1 d., kada baigė galioti jos darbo sutartis, ieškovės įmonėje nevykdė jokių darbinių ar atstovavimo funkcijų.
Tame pačiame rašte konkrečiai dėl jos paraiškoje paminėtų mokslinių publikacijų ieškovė nurodė, kad nors jos buvo cituojamos siekiant pagrįsti P-TEV projekte nagrinėjamos technologijos įgyvendinamumą, jos visos buvo parengtos Geteborgo universitete jai nedalyvaujant. Ieškovės teigimu, kai kuriuose cituotose publikacijose buvo įdėti neteisingi paveikslėliai. Pavyzdžiui,
Lancet
straipsnyje, kuriame aprašyta senesnė technologija, buvo paveikslėlis, kuris galbūt buvo nukopijuotas ar neteisingai padidintas, tačiau žurnalas manė, kad ši klaida yra nedidelė ir neturi įtakos straipsnio išvadoms, todėl nusprendė neskelbti klaidos ištaisymo. Ieškovė pažymėjo, kad
Lancet
straipsnis vis dar yra paskelbtas originalios formos. Dėl
EBioMedicine
straipsnio, kuris taip pat paminėtas antrajame išankstiniame informaciniame rašte, ieškovė pažymėjo, kad atlikus dėl jo tyrimą nenustatyta jokių prieštaravimų, todėl CEPN savo ataskaitoje į jį neatsižvelgė. Ieškovė pridūrė, kad
Journal of Vascular Surgery
paskelbtame straipsnyje „Successful tissue engineering of competent allogeneic venous valves“, kuris buvo cituotas jos paraiškoje, tačiau nepaminėtas antrajame išankstiniame informaciniame rašte, buvo klaidinga lentelė, todėl 2017 m. kovo mėn. žurnalas paskelbė klaidos ištaisymą. Vėliau 2019 m. kovo mėn. dėl
Journal of Vascular Surgery
taikomos politikos šis straipsnis buvo išimtas.
Ieškovė savo 2019 m. kovo 15 d. rašte taip pat pabrėžė, kad nuo 2015 m. ji ėmėsi kurti savo technologiją visiškai nepriklausomai nuo tiriamos akademinės grupės ir kad jai pavyko sukaupti visus ikiklinikinius duomenis naudojantis savo darbuotojais ir savo standartizuotomis instrukcijomis, bendradarbiaujant su trečiaisiais asmenimis ir prižiūrint akredituotiems Švedijos vyriausybės mokslinių tyrimų institutams. Be to, dėl per pastaruosius trejus metus atliktų vidaus tyrimų stipriai pagerėjo žmogaus audinių generavimo procedūros, ir jos skiriasi nuo procedūrų, taikytų akademinėje terpėje, be to, apie jas paskelbta publikacijose ir dėl jų paduoti patentų prašymai, nedalyvaujant A. Galiausiai ieškovė prašė EASME įgalioti nepriklausomus ekspertus ar vidaus auditorius, kad jie patikrintų jos gebėjimą tinkamai vykdyti projektą P-TEV ir jos visišką nepriklausomumą nuo A.
2019 m. balandžio 15 d. raštu EASME pranešė ieškovei, kad ji patvirtina dotacijos sutarties nutraukimą (toliau – raštas dėl nutraukimo). Ji pažymėjo, kad dėl prie rašto dėl nutraukimo pridėtame argumentų sąraše išdėstytų priežasčių ji negali sutikti su ieškovės argumentais ir kad ji visiškai laikosi savo pozicijos, išdėstytos išankstiniame informaciniame rašte.
Atsakydama į ieškovės 2019 m. kovo 15 d. rašte pateiktas pastabas EASME prie rašto dėl nutraukimo pridėtame dokumente „Argumentų sąrašas (ginčo procedūra)“ nurodė, kad trečiasis etikos patikrinimas atskleidė, jog CEPN ir Geteborgo universiteto Švedijoje atlikti oficialūs tyrimai įrodė, kad vykdant darbus, kuriuos projekto P-TEV paramos gavėjai pristatė dotacijos sutarties 1 priede (A dalyje), ir atliekant mokslinius tyrimus buvo padarytas nusižengimas. EASME teigimu, šis mokslinių tyrimų nusižengimas apėmė manipuliavimą duomenimis ir klinikinių tyrimų atlikimą neturint tinkamo etikos leidimo. EASME pridūrė, kad dviejuose straipsniuose, kurie ieškovės projekto paraiškoje buvo pristatyti kaip „svarbiausios mokslinės publikacijos, susijusios su projekto P-TEV turiniu“, CEPN nuomone, buvo šio nusižengimo įrodymai. EASME manė, kad atsižvelgiant į tai, jog ši medžiaga patvirtino mokslinį vertinimą, kuris lėmė dotacijos skyrimą, šis vertinimas turi būti laikomas tendencingu arba labai tendencingu. Galiausiai EASME nurodė, kad šiuo atveju yra tenkinamas dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnio f punkte numatytas objektyvus kriterijus ją nutraukti, nes „[A] buvo viena iš paramos gavėjo steigėjų, kurią CEPN pripažino kalta dėl profesinės klaidos“.
Procesas ir šalių reikalavimai
2019 m. spalio 8 d. Bendrojo Teismo kanceliarija gavo šį ieškovės ieškinį.
2019 m. sausio 27 d. EASME pateikė Bendrojo Teismo kanceliarijai atsiliepimą į ieškinį.
2020 m. kovo 23 d. ieškovė pateikė dubliką. 2020 m. liepos 23 d. EASME pateikė tripliką.
2021 m. balandžio 12 d.
Eismea
atkreipė Bendrojo Teismo dėmesį į tai, kad nuo 2021 m. balandžio 1 d. ji tapo visų EASME teisių ir pareigų perėmėja.
Šalys buvo išklausytos ir atsakė į Bendrojo Teismo žodžiu pateiktus klausimus 2021 m. liepos 1 d. vykusiame posėdyje.
2021 m. rugpjūčio 1 d. mirus teisėjui B. Berke, devintosios kolegijos pirmininkė paskyrė į kolegiją trūkstamą teisėją.
2021 m. rugpjūčio 26 d. nutartimi Bendrasis Teismas (devintoji kolegija) nusprendė atnaujinti žodinę proceso dalį.
2021 m. rugsėjo 14 d. šalys Bendrajam Teismui pranešus, kad neprašo surengti naujo teismo posėdžio ir kad jis mano turintis pakankamai informacijos, devintosios kolegijos pirmininkė nusprendė vėl užbaigti žodinę proceso dalį.
Ieškovė Bendrojo Teismo prašo:
–
pripažinti, kad EASME atliktas sutarties nutraukimas yra neteisėtas,
–
priteisti iš
Eismea
bylinėjimosi išlaidas.
Eismea
Bendrojo Teismo prašo:
–
atmesti ieškinį,
–
priteisti iš ieškovės bylinėjimosi išlaidas.
Dėl teisės
Dėl Bendrojo Teismo jurisdikcijos
Reikia priminti, kad pagal SESV 272 straipsnį, siejamą su SESV 256 straipsniu, Bendrojo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal bet kurią Sąjungos ar jos vardu sudarytos sutarties arbitražinę išlygą, nepaisant to, ar ta sutartis reguliuojama pagal viešąją, ar pagal privatinę teisę. SESV 272 straipsnis yra speciali nuostata, leidžianti kreiptis į Sąjungos teismą remiantis arbitražine išlyga, netaikant apribojimų, susijusių su Sąjungos teismui pateikto ieškinio pobūdžiu (2015 m. vasario 26 d. Sprendimo Planet / Komisija,
C‑564/13 P
,
EU:C:2015:124
,
ir
punktai).
Taigi šiuo atveju, kaip teisingai teigia šalys, pagal SESV 272 straipsnį, siejamą su SESV 256 straipsniu, Bendrasis Teismas turi jurisdikciją nagrinėti šį ieškinį pagal dotacijos sutarties 57.2 straipsnio pirmoje pastraipoje įtvirtintą arbitražinę išlygą.
Dėl ieškinio pagrįstumo
Grįsdama ieškinį ieškovė remiasi trimis pagrindais. Pirmasis pagrindas grindžiamas dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnio f punkto pažeidimu, nes tariamas profesinis nusižengimas atliekant mokslinius tyrimus nepriskirtinas ieškovei ar fiziniam asmeniui, kuris turi teisę jai atstovauti arba priimti sprendimus jos vardu, ir bet kuriuo atveju jis neturėjo įtakos projektui P-TEV. Antrasis pagrindas grindžiamas proporcingumo principo pažeidimu, nes sprendime nutraukti sutartį neatsižvelgta į tai, kad tariamas profesinis nusižengimas neturėjo jokios įtakos projekto P-TEV mokslinei reikšmei. Trečiasis ieškinio pagrindas grindžiamas teisės į gynybą pažeidimu, nes EASME nepateikė ieškovei išorės etikos eksperto ataskaitos, kuria ji grindė savo sprendimą nutraukti dotacijos sutartį.
Reikia priminti, kad gavęs ieškinį, pateiktą pagal arbitražinę išlygą, numatytą SESV 272 straipsnyje, Bendrasis Teismas turi išspręsti ginčą pagal sutarčiai taikytiną nacionalinę materialinę teisę (šiuo klausimu žr. 2016 m. vasario 4 d. Sprendimo Isotis / Komisija,
T‑562/13
, nepaskelbtas Rink.,
EU:T:2016:63
,
punktą ir 2019 m. gegužės 20 d. Sprendimo Fundación Tecnalia Research & Innovation / REA,
T‑104/18
, nepaskelbtas Rink.,
EU:T:2019:345
,
punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją), t. y. šiuo atveju, pirmiausia atsižvelgdamas į nagrinėjamos dotacijos sutarties nuostatas, Sąjungos aktų dėl bendrosios programos „Horizontas 2020“ nuostatas, 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (
OL L 298, 2012, p. 1
) redakcijos, galiojusios bylos faktinėms aplinkybėms, nuostatas, kitas iš Sąjungos teisės kylančias normas ir pagal dotacijos sutarties 57.1 straipsnį subsidiariai atsižvelgdamas į Belgijos teisę.
Bendrasis Teismas mano, kad pirmiausia reikia išnagrinėti trečiąjį ieškinio pagrindą.
Dėl trečiojo ieškinio pagrindo, grindžiamo teisės į gynybą pažeidimu
Ieškovė pažymi, kad apie 2018 m. gruodžio 11 d. išorės etikos eksperto ataskaitą ir tai, kad EASME savo sprendimą nutraukti dotacijos sutartį grindė šia ataskaita, ji pirmą kartą sužinojo atsiliepime į ieškinį. EASME šios ataskaitos jai nepateikė per sutarties nutraukimo procedūrą. Be to, atsakydama į ieškovės raštą, išsiųstą EASME rengiant dubliką, EASME, pirma, patvirtino, kad ta ataskaita jai nebuvo pateikta, nes tai yra vidaus dokumentas, skirtas jai pačiai atlikti kontrolei, o apie jos rezultatus, t. y. dotacijos sutarties nutraukimą, jai buvo pranešta ir, antra, atsisakė ieškovei leisti susipažinti su visu šiuo dokumentu ir atskleisti eksperto pavardę. Ieškovės teigimu, EASME taip atėmė iš jos galimybę paneigti tam tikrus teiginius, pateiktus išorės etikos eksperto išvadoje. Iš ieškovės buvo atimta galimybė ginčyti teiginius, kad tai „nebuvo įprastas projektas“, kad „esminis darbas buvo netinkamai vykdomas atliekant mokslinius tyrimus“ arba kad „šiame projekte buvo nustatyti tam tikri pažeidimai, susiję su atitiktimi etikai“. Taip EASME pažeidė ieškovės teisę į gynybą. Dėl 2018 m. gruodžio 11 d. išorės etikos eksperto ataskaitos turinio ieškovė pabrėžia, kad joje daroma nuoroda į tinklaraštį „www.forbetterscience.com“, priklausantį asmeniui, prisistatančiam kaip „nepriklausomas mokslo žurnalistas“, kuris, atrodo, nėra patikrintas išorės ekspertų ar įvertintas tarpusavio vertintojų.
Eismea
teigia, kad, priešingai, nei tvirtina ieškovė, atsiliepimo į ieškinį priede ji pateikė išorės etikos eksperto ataskaitą, o joje tik buvo pašalinta eksperto pavardė. Ji pažymi, kad iš esmės tai yra vidaus reikmėms skirtas dokumentas, kuris leidžia jai atlikti savo vertinimą, todėl jis negali būti perduotas paramos gavėjams. Ji pabrėžia, kad šioje byloje ieškovė turėjo galimybę pareikšti nuomonę dėl antrajame išankstiniame informaciniame rašte nurodytų sutarties nutraukimo motyvų savo pastabose dėl šio rašto, todėl šiuo atveju negali būti ir kalbos apie kokį nors ieškovės teisės į gynybą pažeidimą. Bet kuriuo atveju
Eismea
pažymi, kad nors išorės etikos eksperto, kuris buvo įgaliotas įvertinti ieškovės pastabas dėl pirmojo išankstinio informacinio rašto, ataskaitoje iš tikrųjų buvo nurodyti profesinio nusižengimo atvejai, ji nebuvo antrojo išankstinio informacinio rašto pagrindas, nes EASME jau pati buvo susipažinusi su šiais profesinių nusižengimų atvejais. Iš to išplaukia, kad ši ataskaita nepadarė žalos ieškovei.
Pirmiausia reikia pažymėti, kad šis pagrindas pirmą kartą buvo pateiktas dublike. Iš Bendrojo Teismo procedūros reglamento 84 straipsnio 1 dalies matyti, kad vykstant procesui negalima remtis naujais pagrindais, nebent jie grindžiami teisinėmis ir faktinėmis aplinkybėmis, kurios tapo žinomos vykstant procesui. Šiuo atveju reikia konstatuoti, kad šis pagrindas grindžiamas išorės etikos eksperto, kurį EASME įgaliojo vykstant vidaus procedūrai, ataskaitos, apie kurią ieškovei nebuvo pranešta per dotacijos sutarties nutraukimo procedūrą ir apie kurios egzistavimą ji sužinojo iš atsiliepimo į ieškinį, buvimu. Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad iš ieškovės ir EASME elektroninio susirašinėjimo dėl šios ataskaitos matyti, kad ji nebuvo paskelbta interneto portale, skirtame bendrosios programos „Horizontas 2020“ dalyviams, ir kad apie ją ieškovei nebuvo pranešta dėl to, kad EASME jį laikė vidaus dokumentu. Taip pat reikia pažymėti, kad
Eismea
neginčija ieškovės teiginio, kad ji apie šios ataskaitos egzistavimą pirmą kartą sužinojo iš atsiliepimo į ieškinį.
Taigi reikia pripažinti, kad šis pagrindas grindžiamas faktinėmis ir teisinėmis aplinkybėmis, kurios tapo žinomos vykstant procesui Bendrajame Teisme, todėl, atsižvelgiant į Procedūros reglamento 84 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus, jis turi būti laikomas priimtinu.
Be to, reikia priminti, kad, kaip nusprendė Teisingumo Teismas, jei šalys nusprendžia savo sutartyje pagal arbitražinę išlygą suteikti Sąjungos teismui jurisdikciją nagrinėti su šia sutartimi susijusius ginčus, šis teismas turi jurisdikciją nagrinėti galimus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) ir bendrųjų Sąjungos teisės principų pažeidimus, nesvarbu, kokia teisė pagal šią sutartį jai taikoma (2020 m. liepos 16 d. Sprendimo Inclusion Alliance for Europe / Komisija,
C‑378/16 P
,
EU:C:2020:575
,
punktas).
Vykdydama sutartį EASME ir toliau turi laikytis pareigų, kurios jai tenka pagal Chartiją ir bendruosius Sąjungos teisės principus. Tai, kad atitinkamai sutarčiai taikytina teisė neužtikrina tų pačių garantijų kaip Chartija ir bendrieji Sąjungos teisės principai, neatleidžia EASME nuo pareigos užtikrinti, kad šios teisės nuostatų būtų laikomasi jos kontrahentų atžvilgiu (2020 m. liepos 16 d. Sprendimo Inclusion Alliance for Europe / Komisija,
C‑378/16 P
,
EU:C:2020:575
,
punktas; šiuo klausimu taip pat žr. 2020 m. liepos 16 d. Sprendimą ADR Center / Komisija,
C‑584/17 P
,
EU:C:2020:576
,
punktas).
Darytina išvada, kad šioje byloje Bendrasis Teismas turi jurisprudenciją nagrinėti tariamą EASME padarytą ieškovės teisės į gynybą pažeidimą.
Ieškovė iš esmės priekaištauja EASME dėl to, pirma, kad prieš priimdama sprendimą nutraukti dotacijos sutartį ji nesuteikė jai galimybės pareikšti nuomonės dėl 2018 m. gruodžio 11 d. ataskaitoje išdėstytų išorės eksperto vertinimų dėl jos pastabų dėl pirmojo išankstinio informacinio rašto ir taip pažeidė jos teisę būti išklausytai, ir, antra, kad, pažeidžiant jos teisę į gynybą, per procedūrą Bendrajame Teisme jai nebuvo nurodyta išorės eksperto pavardė.
Šiuo klausimu reikia priminti, kad Chartijos, kuri nuo 2009 m. gruodžio 1 d. turi tokią pačią teisinę galią kaip ir Sutartys, 41 straipsnio 2 dalies a punkte pripažįstama „kiekvieno asmens teisė būti išklausytam prieš taikant bet kokią individualią jam nepalankią priemonę“. Teisė būti išklausytam taikoma visuotinai (žr. 2013 m. rugsėjo 11 d. Sprendimo L / Parlamentas,
T‑317/10 P
,
EU:T:2013:413
,
punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją). Šios teisės turi būti paisoma, neatsižvelgiant į administracinės procedūros, po kurios priimama individuali priemonė, pobūdį, jeigu administracija ketina taikyti asmeniui „individualią jam nepalankią priemonę“, kaip suformuluota pačioje nuostatoje. Teisė būti išklausytam, kuri turi būti užtikrinta net ir nesant taikytinos nuostatos, reikalauja, kad atitinkamam asmeniui iš anksto būtų suteikta galimybė veiksmingai pareikšti savo nuomonę dėl jam nepalankių aplinkybių, kuriomis gali būti remiamasi numatomame priimti akte (2017 m. balandžio 24 d. Sprendimo HF / Parlamentas,
T‑584/16
,
EU:T:2017:282
,
punktas).
Konkrečiai kalbant, teisė būti išklausytam reiškia, kad, prieš priimant suinteresuotajam asmeniui nepalankų sprendimą, jam turi būti suteikta galimybė veiksmingai pareikšti nuomonę dėl faktų ir aplinkybių, kuriais remiantis bus priimtas toks sprendimas, tikrumo ir svarbos (šiuo klausimu žr. 2013 m. rugsėjo 11 d. Sprendimo L / Parlamentas,
T‑317/10 P
,
EU:T:2013:413
,
ir
punktus ir 2019 m. birželio 17 d. Nutarties BS / Parlamentas,
T‑593/18
, nepaskelbta Rink.,
EU:T:2019:425
,
ir
punktus).
Iš dotacijų sutarties 22.1.1 straipsnio matyti, kad EASME turi galimybę kreiptis į išorės ekspertus, kad patikrintų, ar projektas tinkamai įgyvendinamas ir ar jis atitinka sutartyje numatytas pareigas.
Be to, iš dotacijos sutarties 50.3.2 straipsnio matyti, kad prieš nutraukdama sutartį, remdamasi 50.3.1 straipsnio f punktu, EASME privalo formaliai pranešti paramos gavėjui apie savo ketinimą ir motyvus ir paprašyti jo pateikti savo pastabas per 30 dienų nuo pranešimo gavimo.
Šiuo atveju reikia pažymėti, kad 2018 m. gruodžio 11 d. išorės etikos eksperto ataskaita buvo susijusi su ieškovės pastabomis dėl pirmojo išankstinio informacinio rašto. Nors tiesa, kad šioje ataskaitoje taip pat buvo ištrauka dėl CEPN tyrimo dėl A ir jos darbo grupės darbų ir jų ryšio su projektu P-TEV, kurios turinys primintas šio sprendimo 35 punkte, reikia konstatuoti, kad šioje ištraukoje tik patvirtinta informacija, kuri jau buvo pateikta 2018 m. rugsėjo 28 d. trečiojo etikos patikrinimo ataskaitoje, o joje buvo teigiama:
„<…> Neseniai Švedijoje atlikti oficialūs tyrimai dėl netinkamo elgesio atliekant mokslinius tyrimus ir etikos problemų parodė, kad per parengiamuosius mokslinių tyrimų darbus, kurie minimi projekte P-TEV, ir klinikinius darbus, kurie leido įrodyti šiame projekte naudojamų procedūrų koncepcijų teisingumą, buvo elgesio pažeidimų.“
Be to, iš paties prie rašto dėl sutarties nutraukimo pridėto teisinių argumentų sąrašo matyti, kad kalbėdama apie išvadą, jog buvo atliktas CEPN tyrimas dėl A darbų projekte P-TEV, EASME rėmėsi trečiojo etikos patikrinimo ataskaita.
Darytina išvada, kad, priešingai, nei teigia ieškovė, negalima manyti, kad EASME dotacijos sutarties nutraukimą grindė vertinimais, pateiktais 2018 m. gruodžio 11 d. išorės etikos eksperto ataskaitoje.
Be to, taip pat reikia pažymėti, kad dotacijos sutarties nutraukimo priežastys ieškovei buvo nurodytos antrajame išankstiniame informaciniame rašte, dėl kurio ji turėjo galimybę pareikšti savo poziciją, kaip matyti iš jos 2019 m. kovo 19 d. pagal dotacijos sutarties 50.3.2 straipsnį pateiktų pastabų.
Tokiomis aplinkybėmis reikia konstatuoti, kad šioje byloje EASME nepažeidė ieškovės teisės būti išklausytai.
Be to, reikia konstatuoti: kadangi, kaip nurodyta šio sprendimo 71 punkte, sprendimo nutraukti dotacijos sutartį EASME negrindė išorės etikos eksperto ataskaita, tai, kad
Eismea
per procesą Bendrajame Teisme ieškovei nenurodė eksperto pavardės, bet kuriuo atveju negali pažeisti ieškovės teisės į gynybą šiame procese.
Taigi trečiąjį pagrindą reikia atmesti kaip nepagrįstą.
Dėl pirmojo ieškinio pagrindo, grindžiamo dotacijų sutarties 50.3.1 straipsnio f punkto pažeidimu
Ieškovė teigia, kad A, kurią EASME antrajame išankstiniame informaciniame rašte ir rašte dėl sutarties nutraukimo įvardijo kaip asmenį, kurį CEPN pripažino kaltu dėl profesinio nusižengimo, nėra nei dotacijos gavėja, nei fizinis asmuo, galintis jai atstovauti arba veikti jos vardu, kaip tai suprantama pagal dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnio f punktą. Taigi, pagal Komisijos glosarijų, kuris pateiktas kandidatams į dotaciją, ir kaip tai matyti iš dotacijos sutarties teksto, ieškovė, kaip dotacijos sutarties šalis ir vienintelė finansavimo gavėja, yra tos sutarties paramos gavėja. Be to, nuo tada, kai 2015 m. liepos mėn. A išėjo iš ieškovės valdybos, ji neturėjo jokios teisės atstovauti ieškovei ar priimti sprendimų jos vardu. Tokios teisės jai taip pat nesuteikė jos, kaip vienos iš ieškovės steigėjų, statusas. Iš Švedijos bendrovių įstatymo matyti, kad A turimas mažumos akcijų paketas tuo metu, kai buvo pateikta projekto P-TEV paraiška, neleido jai atstovauti ieškovei ar priimti sprendimų jos vardu. Be to, ieškovė pabrėžia, kad darbo ne visą darbo dieną sutartis, kuri su A buvo sudaryta nuo 2015 m. iki jos nutraukimo 2016 m. spalio 1 d., nesuteikė jai įgaliojimų atstovauti ieškovei ar veikti jos vardu. Ieškovė taip pat pabrėžia, kad A nedalyvavo nė vienoje jos veikloje nuo jos darbo sutarties sustabdymo nemokant atlyginimo 2016 m. kovo 4 d. iki jos nutraukimo, todėl ji neturėjo jokios įtakos 2017 m. balandžio mėn. pateiktai projekto P-TEV paraiškai. Ieškovės teigimu, tokiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad A nepriskirtina prie dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnio f punkte nurodytų asmenų kategorijos, todėl profesinis nusižengimas, kuriuo ji kaltinama, negalėjo pateisinti dotacijos sutarties nutraukimo.
Ieškovė teigia, kad būtent dėl šios išvados
Eismea
siekia atgaline data pakeisti dotacijos sutarties nutraukimo motyvus, pirmą kartą Bendrajame Teisme teigdama, kad iš tikrųjų būtent ieškovė, kaip paramos gavėja, yra atsakinga už nusižengimą atliekant mokslinius tyrimus. Ieškovės teigimu,
Eismea
neturi teisės peržiūrėti nutraukimo motyvų šiame proceso etape, nepažeisdama teismo proceso numatomumo principo. Be to, pagal Europos gero administracinio elgesio kodeksą administruojanti institucija privalo priimti numatomus ir aiškius sprendimus.
Ieškovė tvirtina, kad net jei Bendrasis Teismas pripažintų, kad
Eismea
atgaline data keičia priežastis, dėl kurių buvo nutraukta dotacijų sutartis, šis nutraukimas vis tiek būtų nepagrįstas. Taigi ieškovė pabrėžia, kad neginčija CEPN išvadų, susijusių su A ir jos tyrimų grupės padarytais nusižengimais atliekant mokslinius tyrimus. Vis dėlto ji teigia, kad jos negalima kaltinti tuo, jog ji sąmoningai į projekto P-TEV paraišką įtraukė akademinius straipsnius su tyrimų klaidomis, kurios turėjo įtakos to projekto moksliniam ir technologiniam adekvatumui.
Šiuo klausimu, pirma, ieškovė pabrėžia, kad projekto P-TEV paraiška buvo pateikta EASME 2017 m. balandžio mėn., o CEPN ataskaita buvo paviešinta tik 2018 m. kovo mėnesį. Atsakydama į
Eismea
argumentą, kad ji žinojo apie problemas, turinčias įtakos A darbams P-TEV projekto pateikimo momentu, nes nuo 2016 m. kovo mėn. ji jį sustabdė pareiškus įtarimų dėl nusižengimų atliekant mokslinius tyrimus, ieškovė pažymi, kad tuo metu Geteborgo universiteto atliekamo tyrimo rezultatai dar buvo neaiškūs, o problemos akivaizdžiai sudėtingos, ir tai patvirtino šio tyrimo trukmė. Ji taip pat pažymi, kad Geteborgo universiteto rektoriaus pavaduotojo sprendimas, kuriame formaliai konstatuoti A ir jos tyrimų grupės nusižengimai atliekant mokslinius tyrimus, buvo priimtas 2018 m. birželio mėn.
Antra, ieškovė pažymi, kad projekto P-TEV paraiškos pateikimo 2017 m. balandžio mėn. momentu joje nurodytose universiteto publikacijose nebuvo arba nebebuvo klaidingų paveikslėlių. Visų pirma dėl
Lancet
straipsnio ieškovė teigia, kad šį paveikslėlį ji pateikė siekdama pagrįsti faktą, kad pasitelkiant audinių inžineriją sukurtos kraujagyslės nesukelia atmetimo reakcijos ar kitų rimtų saugumo problemų. Šiame straipsnyje nurodyti rezultatai grindžiami senesne ieškovės nenaudota technologija, pagal kurią receliuliarizacija atliekama naudojant kaulų čiulpų ląsteles. Ieškovė pažymi, kad, priešingai, nei nurodyta antrajame išankstiniame informaciniame rašte, CEPN nekonstatavo mokslinių tyrimų klaidos, kiek tai susiję su
Lancet
straipsniu, kuriame nedidelė klaida buvo padidintame paveikslėlyje ir kuris vis dar buvo paskelbtas originalios formos tuo metu, kai projekto P-TEV paraiška buvo pateikta EASME, nes žurnalas nemanė, kad būtina paskelbti klaidų ištaisymą Toliau dėl
EBioMedicine
žurnale paskelbto straipsnio ieškovė nurodo, kad tai yra svarbiausia projekto P-TEV nuoroda, nes jame pabrėžiama, jog klinikiniai rezultatai rodo, kad audinių, kuriuose naudojamas periferinis kraujas, inžinerija, atitinkanti jos plėtojamą technologiją, paprastai nesukelia atmetimo reakcijos ar kitų didelių saugumo problemų. Ieškovė pabrėžia, kad CEPN nenustatė šio straipsnio nenuoseklumo, kuris pateisintų jo įtraukimą į jos tyrimo sritį, ir kad dėl jo nebuvo konstatuota nusižengimo atliekant mokslinius tyrimus, kitaip, nei tai klaidingai nurodyta antrajame išankstiniame informaciniame rašte. Galiausiai dėl
Journal of Vascular Surgery
straipsnio ieškovė teigia, kad jis naudotas kaip nuoroda į venų su vožtuvais bandymus, tačiau jo svarba projektui P-TEV buvo mažesnė, nes jis susijęs ne su klinikiniais, bet su
in vitro
bandymais. Ieškovė pažymi, kad šis straipsnis nebuvo paminėtas antrajame išankstiniame informaciniame rašte, tačiau jo paskelbimo momentu jame buvo lentelių su klaidingais paveikslėliais, ir tai pagrindė CEPN išvadą dėl nusižengimo atliekant mokslinius tyrimus. Vis dėlto ieškovė pabrėžia, kad dėl šio straipsnio 2017 m. kovo mėn.
Journal of Vascular Surgery
buvo paskelbtas klaidų ištaisymas, paskui, laikantis žurnalo politikos, 2019 m. kovo mėn. jis buvo pašalintas.
Be to, ieškovė teigia, kad išorės etikos ekspertų grupės išvados atlikus 2018 m. tris etikos patikrinimus, aprašytos atsiliepime į ieškinį, šioje byloje neturi reikšmės, nes, kaip matyti iš antrojo išankstinio informacinio rašto, grįsdama savo sprendimą nutraukti dotacijos sutartį EASME galiausiai nenurodė tariamų etikos principų pažeidimų. Ieškovė taip pat mano, kad nuoroda į dotacijų sutarties 34 straipsnį yra nereikšminga.
Eismea
primena pažeidimus, konstatuotus per tris vienas po kito ėjusius etikos patikrinimus, kurių ieškovė sąmoningai nepaminėjo ieškinyje, ir pabrėžia, kad tai, jog ieškovė tris kartus neatitiko etikos reikalavimų, kurie jau buvo nustatyti su šiais patikrinimais susijusiose etikos ataskaitose, kelia ypač didelį susirūpinimą, kai kalbama apie projektą, kuris dėl savo pobūdžio pats yra susijęs su svarbiais etikos klausimais.
Eismea
teigia, kad ieškovės pateiktas sutarties dėl sustabdymo 50.3.1 straipsnio f punkto aiškinimas yra per siauras. Jos teigimu, ieškovė nesupranta, kad ši nuostata jai šioje byloje taikoma kaip paramos gavėjai, neatsižvelgiant į A. Tas pats pasakytina apie dotacijos sutarties 34 straipsnį, pagal kurį, jei gavėjas nevykdo vienos iš savo etikos pareigų, sutartis gali būti nutraukta.
Eismea
teigimu, sprendimas nutraukti sutartį turi būti aiškinamas atsižvelgiant būtent į šias aplinkybes. Iš prie rašto dėl nutraukimo pridėto argumentų sąrašo matyti, kad sprendimas nutraukti dotacijos sutartį yra visiškai nesusijęs su A dalyvavimu, jo darbu ar priklausymu ieškovės valdybai, be to, EASME niekada tuo nesirėmė. Taigi, ieškovės argumentai, kad A nepatenka į dotacijų sutarties 50.3.1 straipsnio f punkte nurodytų asmenų kategoriją, neturi reikšmės.
Vis dėlto, anot
Eismea
, nekyla jokių abejonių, kad projekto P-TEV paraiška buvo grindžiama technologija, sukurta bendradarbiaujant su A, ir jos bei jos tyrimų grupės atliktais moksliniais tyrimais. Be to,
Eismea
pabrėžia, kad projekto P-TEV paraiškoje daroma nuoroda į projekto turiniui svarbiausias mokslines publikacijas.
Taip pat, anot
Eismea
, kaip paaiškinta antrajame išankstiniame informaciniame rašte, mokslinio tyrimo duomenyse, kuriais grindžiama ieškovės paraiška, buvo padarytas profesinis nusižengimas. Netinkamą elgesį atliekant mokslinius tyrimus, kiek tai susiję su projekto P-TEV paramos gavėjų pristatytais darbais, įrodė CEPN, nurodydama ieškovės 2017 m. balandžio mėn. paraišką.
Eismea
pažymi, kad projekto P-TEV paraiškos 4 skyriuje ieškovės iniciatyva nurodyti straipsniai, kaip aptariamo projekto turiniui svarbiausios publikacijos, taip pat buvo paminėti dotacijų sutarties 1 priedo A dalyje. Šiuo klausimu
Eismea
pripažįsta, kad
EBioMedicine
straipsnis nebuvo paminėtas CEPN ataskaitoje, bet pažymi, kad, kaip teigia ieškovė, CEPN vis dėlto atidžiai patikrino, ar jame nėra nenuoseklumų.
Eismea
taip pat pažymi, kad ieškovė neginčija, jog, remiantis CEPN,
Lancet
straipsnyje, kuris atrodė ypač svarbus projektui P-TEV, buvo neteisingas padidintas paveikslėlis, ir kad net jei nebūtų įmanoma įrodyti, jog tai klaida, pateiktas paaiškinimas atrodė keistas ir kėlė abejonių dėl šių mokslinių tyrimų patikimumo. Dėl
Journal of Vascular Surgery
straipsnio
Eismea
pažymi, kad CEPN konstatavo, jog jame yra du blogai pozicionuoti ir suspausti paveikslėliai, o tai laikytina manipuliavimu vaizdais ir moksliniu nesąžiningumu, todėl visi bendraautoriai, įskaitant A, buvo pripažinti kaltais dėl mokslinio sukčiavimo.
Eismea
taip pat pabrėžia, kad ieškovės argumentas, jog A publikacijose nurodytuose moksliniuose tyrimuose padarytos klaidos neturėjo įtakos projektui P-TEV, yra nenuoseklus, nes ji rėmėsi naujais ikiklinikiniais duomenimis. Be to,
Eismea
mano, jog susirūpinimą kelia tai, kad ieškovė nemanė esant būtina informuoti ją apie tai, kad projektas P-TEV grindžiamas naujais ikiklinikiniais tyrimais, ir pateikti publikaciją ar visus mokslinius tyrimus, kad pagrįstų atliktus darbus, kaip ji privalėjo padaryti pagal dotacijų sutarties 17.2 straipsnį.
Eismea
priduria, kad pateikdama projektą ieškovė puikiai žinojo apie netinkamą A elgesį 2016 m. atliekant mokslinius tyrimus ir apie jų poveikį projektui P-TEV. Tai įrodo aplinkybė, kad, kaip ieškinyje nurodė ieškovė, ji ėmėsi priemonių atriboti A nuo savo organizacijos: sustabdant jos darbo sutartį 2016 m. kovo mėn., paskui 2016 m. rugsėjo mėn. ją nutraukiant ir išperkant jos akcijas. Tai taip pat įrodo ieškovės dublike suformuluotas teiginys, kad, „atsižvelgiant į su [A] susijusius ginčus, [ieškovė] ankstyvame projekto P-TEV įgyvendinimo etape nusprendė nesiremti duomenimis, gautais iš [A] mokslinių tyrimų“, ir kad, pasak jos, „užuot tai dariusi, [ji] ir jos partneriai pateikė visus klinikiniams tyrimams reikalingus ikiklinikinius duomenis“. Taigi, pasak
Eismea
, atrodo, kad ieškovė savo paraiškoje du straipsnius sąmoningai pristatė kaip „svarbiausias mokslines publikacijas, susijusias su projekto, dėl kurio pateikta paraiška, turiniu“, tačiau juose buvo akivaizdžių netinkamo elgesio įrodymų, kaip tai buvo įrodyta prieš jai pateikiant paraišką. Ji mano, kad atsižvelgiant į šias aplinkybes neįtikina argumentas, jog paraiškos pateikimo momentu nė viename iš straipsnių nebuvo klaidingų paveikslėlių arba kad CEPN pareiškė savo nuomonę praėjus vieniems metams nuo jos pateikimo.
Eismea
pabrėžia, kad ieškovė niekada – nei dotacijos ar paraiškos vertinimo momentu, nei po dotacijos suteikimo – neinformavo EASME, kad rengiant jos paraiškoje pateiktas publikacijas ir technologiją, kuria grindžiamas projektas P-TEV, buvo blogai atlikti moksliniai tyrimai ir pažeista etika ir kad tai akivaizdžiai prieštarauja pasitikėjimu grindžiamam požiūriui pateikiant projektą pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“ ir pažeidžia dotacijų sutarties 17.2 straipsnį. Ji pažymi, kad dotacijos parengimo etapo pradžioje ieškovė pasirašė sąžiningumo deklaraciją, kurią būtina pasirašyti norint dalyvauti dotacijos skyrimo procedūroje, ir joje patvirtino, kad pateikdama reikalaujamą informaciją nepateikė klaidingos informacijos.
Eismea
teigimu, jei EASME būtų žinojusi, kad ieškovė rėmėsi darbais, kuriuos atliekant padarytas profesinis nusižengimas, projektas P-TEV nebūtų buvęs atrinktas finansuoti. Nuslėpdama blogą A elgesį atliekant mokslinius tyrimus ieškovė iš tikrųjų suklaidino EASME ir pakenkė pasitikėjimu grindžiamam požiūriui.
Be to,
Eismea
pažymi, kad ieškovė išvadas dėl profesinio nusižengimo savo straipsniuose, kuriuos ji sąmoningai pasirinko nurodyti savo paraiškoje, pripažino tik tada, kai EASME atkreipė į jas jos dėmesį per išankstinio informavimo procedūrą.
Taigi, ieškovės požiūris pažeidžia pareigą laikytis dotacijos sutarties 34 straipsnyje įtvirtintų etikos principų, o toks pažeidimas, remiantis Europos tiksliųjų ir humanitarinių mokslų akademijų federacijos (
European Federation of Academies of Sciences and Humanities – All European Academies, ALLEA
) ir Europos mokslo fondo (
European Science Foundation
) mokslinių tyrimų etikos kodeksu, laikytinas bet kokiomis priemonėmis konstatuotu profesiniu nusižengimu, kaip tai suprantama pagal dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnio f punktą.
Pirmiausia reikia pažymėti, kad, kaip matyti iš 2017 m. gegužės 18 d. ieškovės vardu jos generalinio direktoriaus pasirašytos sąžiningumo deklaracijos, ieškovė patvirtino, kad jos situacija nėra viena iš situacijų, dėl kurių ji negalėtų gauti Sąjungos dotacijų, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 966/2012 131 straipsnio 5 dalį, ir pabrėžė šias aplinkybes:
„<…>
–
ji (arba asmenys, turintys teisę jai atstovauti, priimti sprendimus jos vardu arba ją kontroliuoti) įsiteisėjusiu valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimu nebuvo pripažinta kalta dėl su profesiniu elgesiu susijusio pažeidimo;
–
[ji] profesinėje srityje nepadarė rimto nusižengimo, konstatuoto bet kokiomis priemonėmis, kurias [EASME] gali pagrįsti, įskaitant [Europos investicijų banko (EIB)] ir tarptautinių organizacijų sprendimus;
<…>“
Svarbu taip pat pažymėti, kad pagal dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnio l punktą EASME gali ją nutraukti, jei paramos gavėjas ar bet kuris fizinis asmuo, turintis teisę jam atstovauti arba priimti sprendimus jo vardu, per sutarties sudarymo procedūrą arba vykdydamas sutartį padarė esminių klaidų, pažeidimų, sukčiavo ar grubiai pažeidė savo sutartinius įsipareigojimus, įskaitant netinkamą veiksmų atlikimą, pateikė klaidingą informaciją, nepateikė reikalaujamos informacijos ar pažeidė etikos principus, nurodytus šios sutarties 34 straipsnyje.
Reikia pažymėti, kad šiuo atveju EASME dotacijų sutarties nutraukimą grindė ne šios sutarties 50.3.1 straipsnio l punktu, o 50.3.1 straipsnio f punktu, pagal kurį EASME gali nutraukti sutartį, jei „paramos gavėjas (ar bet kuris fizinis asmuo, turintis teisę jam atstovauti arba priimti sprendimus jo vardu) padarė sunkų profesinį nusižengimą, konstatuotą bet kokiomis priemonėmis“.
Reikia priminti, kad EASME paeiliui pradėjo dvi dotacijų sutarties nutraukimo procedūras. Pirmoji nutraukimo procedūra buvo pradėta 2018 m. spalio 18 d. pirmuoju išankstiniu informaciniu raštu. Šiame rašte EASME nurodė, kad, atsižvelgusi į nuolatinius etikos įsipareigojimų pažeidimus, kuriuos ekspertų grupė nustatė atlikusi trečiąjį etikos patikrinimo, ji nusprendė, kad „ieškovė padarė grubių įsipareigojimų pagal dotacijos sutartį arba per sutarties sudarymo procedūrą pažeidimų“ (šio sprendimo 33 punktas).
Antroji dotacijos sutarties nutraukimo procedūra buvo pradėta 2019 m. vasario 18 d. antruoju išankstiniu informaciniu raštu. Antrajame rašte EASME aiškiai nurodė, kad išnagrinėjusi ieškovės pastabas dėl pirmojo išankstinio informacinio rašto ji nekeičia savo ketinimo nutraukti sutartį dėl dotacijos, „tačiau dėl kitų priežasčių“. Tame rašte, nurodžiusi šias „kitas priežastis“, EASME pažymėjo mananti, kad dotacijos sutartis turi būti nutraukta remiantis jos 50.3.1 straipsnio f punktu (šio sprendimo 36 punktas).
Darytina išvada, kad, priešingai, nei teigia
Eismea
, ataskaitoje, parengtoje atlikus trečiąjį etikos patikrinimą, nurodyti ir EASME pirmajame išankstiniame informaciniame rašte paminėti argumentai, susiję su tariamais ieškovės etikos principų pažeidimais, neturi reikšmės vertinant dotacijos sutarties nutraukimo pagrįstumą.
Taip pat reikia pažymėti, kad EASME nurodyta priežastis, kuria grindžiamas dotacijos sutarties nutraukimas remiantis šios sutarties 50.3.1 straipsnio f punktu, visiškai vienareikšmiškai buvo A pripažinimas kalta dėl profesinės klaidos, o ne, kaip savo rašytiniuose dokumentuose ir per posėdį tvirtino
Eismea
, tai, kad ieškovė į projekto P-TEV paraišką sąmoningai įtraukė darbus, kuriuose buvo mokslinių tyrimų klaidų, ir taip suklaidino EASME dėl savo pajėgumo tinkamai vykdyti šį projektą, ar tai, kad ji vykdydama projektą sąmoningai rėmėsi A darbais, kuriuose, kaip pripažinta, padaryta mokslinių tyrimų pažeidimų.
Taigi,
Eismea
Bendrajame Teisme pateiktą teiginį paneigia antrojo išankstinio informacinio rašto turinys. Šiame rašte EASME iš pradžių pažymėjo, kad A, „vieną iš [ieškovės] steigėjų“, CEPN pripažinta kalta dėl sunkaus profesinio nusižengimo, paskui patikslino, kad dviejose publikacijose, kurios pateiktos kaip svarbiausios mokslinės publikacijos, susijusios su projekto P-TEV turiniu, yra šio nusižengimo įrodymų, ir priminė griežtą CEPN kritiką dėl A mokslinių tyrimų grupės veikimo (šio sprendimo 36 punktas). Toliau ji nurodė, kad „šios išvados verčia abejoti [A] profesiniu sąžiningumu, taigi, ir [ieškovės] pajėgumu tinkamai įgyvendinti projektą bei tuo, ar ji laikysis Sąjungos finansiniuose teisės aktuose nustatytų įtraukties reikalavimų“ (šio sprendimo 36 punktas).
Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu tai, kad antrajame išankstiniame informaciniame rašte buvo kalbama apie galimą ieškovės padarytą įtraukties įsipareigojimų pažeidimą dėl jos vienos iš steigėjų situacijos, kuri, jei būtų įrodyta, būtų galėjusi pateisinti dotacijos sutarties nutraukimą pagal šios sutarties 50.3.1 straipsnio l punktą, tačiau jame nebuvo jokių įrodymų, patvirtinančių, kad pati ieškovė padarė profesinį nusižengimą.
Taigi, reikia konstatuoti, kad antrajame išankstiniame informaciniame rašte EASME nusprendė, kad būtent dėl A padaryto profesinio nusižengimo kilo abejonių dėl ieškovės pajėgumo vykdyti projektą P-TEV ir jos įtraukties įsipareigojimų laikymosi, o ne dėl kokios nors pačios ieškovės kaltės.
Toks teiginys taip pat išplaukia iš pačios išvados, esančios rašte dėl nutraukimo pateiktų teisinių argumentų sąraše, formuluotės:
„Šioje byloje patvirtinta, kad [50.3.1 straipsnio f punkte numatytas] motyvas yra objektyvus. [A] buvo viena iš paramos gavėjo steigėjų, kurią CEPN pripažino kalta dėl profesinės klaidos.“
Šiuo klausimu reikia priminti, kad pagal dotacijos sutarties 50.3.1. straipsnio f punktą EASME gali nutraukti sutartį, jei „paramos gavėjas (ar bet kuris fizinis asmuo, turintis teisę jam atstovauti arba priimti sprendimus jo vardu) padarė sunkų profesinį nusižengimą, konstatuotą bet kokiomis priemonėmis“.
Viena vertus, iš dotacijų sutarties pirmojo puslapio matyti, kad šios sutarties paramos gavėja buvo ne A, o ieškovė.
Kita vertus, iš byloje esančios informacijos, kurios
Eismea
neginčijo, matyti, kad, pirma, A, kuri nuo 2015 m. rugsėjo mėn. buvo įdarbinta kaip mokslo reikalų direktorė ne visą darbo dieną, darbo sutartis buvo sustabdyta nemokant atlyginimo 2016 m. kovo mėn. ir nutraukta 2016 m. gruodžio mėn., antra, A nebėra ieškovės valdybos narė nuo 2015 m. liepos mėn., ir, trečia, A dalis ieškovės kapitale tuo metu, kai buvo pateikta projekto P-TEV dotacijos paraiška iki visų jos akcijų pardavimo 2018 m. pabaigoje, buvo mažesnė už ribą, nuo kurios pagal Švedijos bendrovių teisę galima priimti sprendimus ieškovės vardu.
Žinoma,
Eismea
pirmą kartą per teismo posėdį tvirtino, kad, priešingai, nei teigia ieškovė, ji nenutraukė visų ryšių su A nuo 2016 m. balandžio mėn., nes buvo paskirta moksline prižiūrėtoja pagal bendrosios programos „Horizontas 2020“ veiksmų planą „Marie Skłodowska-Curie“, kuriame dalyvavo ieškovė. Pirmiausia reikia pažymėti, kad šis teiginys parodo
Eismea
Bendrajame Teisme pateiktų argumentų nenuoseklumą, nes, ji, be kita ko teigia, kad EASME dotacijos sutarties nutraukimą grindė sunkiu profesiniu nusižengimu, kurį padarė ieškovė, o ne fizinis asmuo, turintis teisę jai atstovauti arba veikti jos vardu. Be to, reikia pažymėti, kad
Eismea
nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių jos per teismo posėdį išdėstytą teiginį. Galiausiai reikia pabrėžti, kad
Eismea
teiginys bet kuriuo atveju negali įrodyti, kad A atstovavo ieškovei arba veikė jos vardu įgyvendinant projektą P-TEV.
Vadinasi, reikia konstatuoti, kad A nepriskirtina prie dotacijos sutarties 50.3.1 straipsnio f punkte nurodytų asmenų kategorijos, nes nebuvo nei dotacijos gavėja pagal šią sutartį, nei asmuo, veikiantis gavėjo vardu ar jo sąskaita tuo metu ar po to, kai remdamasis CEPN tyrimo išvadomis Geteborgo universiteto rektoriaus pavaduotojas ją pripažino kalta dėl nusižengimų atliekant mokslinius tyrimus.
Taigi darytina išvada, kad EASME sprendimas nutraukti dotacijos sutartį pagal šios sutarties 50.3.1 straipsnio f punktą dėl 2019 m. balandžio 19 d. rašte dėl nutraukimo nurodytos priežasties buvo nepagrįstas.
Šios išvados negali paneigti kiti
Eismea
šioje byloje pateikti argumentai.
Iš tiesų, viena vertus, reikia pažymėti, jog
Eismea
argumentai, kad ieškovė pati padarė profesinį nusižengimą, kai pateikdama projekto P-TEV paraišką sąmoningai nuslėpė A klaidas atliekant mokslinius tyrimus ir taip pažeidė dotacijų sutarties 34 straipsnyje įtvirtintą pareigą laikytis etikos principų, arba kad ieškovė padarė sunkų profesinį nusižengimą, kai vykdydama projektą P-TEV sąmoningai rėmėsi A atliktais darbais, kurie buvo pripažinti netinkamais dėl moksliniuose tyrimuose padarytų pažeidimų, yra nauji dotacijų sutarties nutraukimo motyvai. Jeigu vykstant teismo procesui
Eismea
būtų leista pakeisti priežastis, dėl kurių ji nusprendė nutraukti dotacijos sutartį, tai neišvengiamai pakenktų šios sutarties 50.3.2 straipsnyje numatytos nutraukimo procedūros veiksmingumui ir paramos gavėjams užtikrinamoms teisėms.
Kita vertus, bet kuriuo atveju reikia pažymėti, kad
Eismea
argumentai grindžiami klaidinga prielaida, kad ieškovė nuo jos sąmoningai nuslėpė nusižengimus atliekant mokslinius tyrimus, darančius įtaką projekto P-TEV paraiškoje nurodytiems darbams.
Taigi, reikia pažymėti, kad nors ieškovė, kaip pati prisipažįsta, žinojo apie kaltinimus A nuo 2016 m. kovo 3 d., todėl sustabdė jos darbo sutartį, paskui tų pačių metų rugsėjo mėn. pabaigoje ją nutraukė, taip pat nutraukė bet kokius ryšius su jos tyrimų grupe, vis dėlto tuo metu, kai buvo paduota projekto P-TEV paraiška, CEPN tyrimas vis dar buvo vykdomas, o Geteborgo universiteto rektoriaus pavaduotojas, remdamasis 2018 m. paskelbtomis CEPN išvadomis, tik 2018 m. birželio mėn. oficialiai pripažino, kad atliekant mokslinius tyrimus A ir jos darbo grupė padarė klaidų. Iš to matyti, kad
Eismea
negali ieškovės kaltinti dėl to, kad ji nuslėpė tas klaidas. Tai, kad pati ieškovė nurodė, jog ankstyvame projekto P-TEV įgyvendinimo etape atsiribojo nuo A mokslinių tyrimų dėl su ja susijusių prieštaringų vertinimų ir sugeneravo savo ikiklinikinius duomenis, savaime negali paneigti šios išvados.
Be to, taip pat reikia pažymėti, kad
Eismea
teiginys, jog tuo metu, kai jai buvo pateikta projekto P-TEV paraiška, straipsniuose, laikomuose svarbiausiais projekto P-TEV turiniui, buvo padaryta mokslinių tyrimų klaidų, yra klaidingas. Taigi, priešingai, nei buvo nurodyta antrajame išankstiniame informaciniame rašte ir kaip pripažįsta
Eismea
, dėl
EBioMedicine
straipsnio CEPN neteigė, kad jame yra mokslinių tyrimų klaidų, ir nenustatė nenuoseklumų, kurie būtų pateisinę jo įtraukimą į jos tyrimo sritį. Be to, priešingai, nei buvo nurodyta ir antrajame išankstiniame informaciniame rašte, iš CEPN ataskaitos matyti, kad nors
Lancet
straipsnyje buvo neteisingai padidintas paveikslėlis, keliantis abejonių dėl jo rezultatų patikimumo, dėl jo neteigta, kad atliekant mokslinius tyrimus buvo sukčiauta. Galiausiai dėl
Journal of Vascular Surgery
straipsnio, dėl kurio CEPN tyrimuose teigiama, kad jame padaryta klaida,
Eismea
neginčija, kad tuo metu, kai jai buvo pateikta projekto P-TEV paraiška, jau buvo paskelbtas lentelės su paveikslėliu, dėl kurios konstatuotas nusižengimas atliekant mokslinius tyrimus, klaidų ištaisymas. Be to, reikia pažymėti, kad
Eismea
nepateikia jokio įrodymo, pagrindžiančio teiginį, kad būtent dėl CEPN nustatytų su A darbais susijusių pažeidimų atliekant mokslinį tyrimą
Journal of Vascular Surgery
, laikydamasis savo redakcinės politikos, vėliau panaikino šį straipsnį.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikia tenkinti pirmąjį ieškinio pagrindą, taigi, ir visą ieškinį, nesant reikalo nagrinėti antrojo ieškinio pagrindo, grindžiamo proporcingumo principo pažeidimu.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Procedūros reglamento 134 straipsnio 1 dalį iš pralaimėjusios šalies priteisiamos bylinėjimosi išlaidos, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Kadangi
Eismea
pralaimėjo bylą, ji turi padengti bylinėjimosi išlaidas pagal ieškovės pateiktus reikalavimus.

Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (devintoji kolegija)
nusprendžia:

1.
Pripažinti Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomosios įstaigos (EASME) atliktą dotacijos sutarties Nr. 778620 dėl projekto „Žmogaus audinių inžinerijos sukurtos personalizuotos venos kaip pirmoji gydymo priemonė pacientams, sergantiems lėtiniu venų nepakankamumu P-TEV“ (
Personalized Tissue-Engineered Veins as the first Cure for Patients with Chronic Venous Insufficiency-P-TEV
) nutraukimą negaliojančiu.

2.
Priteisti iš Europos inovacijų tarybos ir MVĮ vykdomosios įstaigos bylinėjimosi išlaidas.

Costeira
Kancheva
Perišin
Paskelbta 2022 m. kovo 2 d. viešame teismo posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: anglų.