CELEX: 62015CJ0286
Řízení o předběžné otázce
Společný celní sazebník
Sazební zařazení
Kombinovaná nomenklatura
Číslo 2711
Ropné plyny a ostatní plynné uhlovodíky
Látka, která dává podstatný rys
Zkapalněný ropný plyn

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu kombinované nomenklatury (dále jen „KN“), která je uvedena v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (
Úř. věst. 1987, L 256, s. 1
), ve znění nařízení Komise (ES) č. 1031/2008 ze dne 19. září 2008 (
Úř. věst. 2008, L 291, s. 1
) a nařízení Komise (ES) č. 948/2009 ze dne 30. září 2009 (
Úř. věst. 2009, L 287, s. 1
), obzvláště čísla 2711 této přílohy, jakož i výkladu nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (
Úř. věst. 1993, L 253, s. 1
).
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi Valsts Ieņēmumu dienests (lotyšská daňová správa, Lotyšsko) a SIA „Latvijas propāna gāze“ ve věci dlužné částky cla z důvodu dovozu zkapalněného ropného plynu (LPG) z Ruska do Lotyšska.
Unijní právo
Ze spisu předloženého Soudnímu dvoru vyplývá, že na skutkový stav v původním řízení se použijí verze KN z roku 2008 a 2009 vycházející z nařízení č. 1031/2008 a č. 948/2009. Ustanovení KN použitelná na věc v původním řízení jsou nicméně totožná v obou verzích.
První část KN „Úvodní ustanovení“ obsahuje hlavu I věnovanou „Všeobecným pravidlům“, jejíž oddíl A, nadepsaný „Všeobecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury“, stanoví:
„Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami.
1.
Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.
2.
[...]
b)
Každé uvedení materiálu nebo látky v některém z čísel se vztahuje také na tento materiál nebo látku ve směsi nebo v kombinaci s jinými materiály nebo látkami. Každé uvedení zboží z určitého materiálu nebo látky se vztahuje na zboží sestávající zcela nebo částečně z tohoto materiálu nebo látky. Zařazení zboží sestávajícího z více než jednoho materiálu nebo látky se provádí podle zásad uvedených v pravidle 3.
3.
Zboží, které lze podle pravidla 2 b) nebo z jiných důvodů zařadit
prima facie
do dvou nebo více čísel, se zařazuje takto:
[...]
b)
směsi, zboží složené z různých materiálů nebo zhotovené z různých komponentů a zboží v soupravách (sadách) v balení pro drobný prodej, které nelze zařadit podle pravidla 3 a), se zařadí podle materiálu nebo komponentu, který jim dává podstatné rysy, je-li možno takový materiál nebo komponent určit;
c)
zboží, které nelze zařadit podle pravidel 3 a) ani 3 b), se zařadí do posledního z čísel, která podle pořadí přicházejí stejnou měrou v úvahu.
[...]
6.
Z právního hlediska jsou pro zařazení zboží do položek a podpoložek určitého čísla směrodatná znění těchto položek a podpoložek a příslušných poznámek k položkám a podpoložkám, a přiměřeně i výše uvedená pravidla, přičemž se rozumí, že srovnávány mohou být pouze položky a podpoložky stejné úrovně. Není-li stanoveno jinak, uplatňují se pro účely tohoto pravidla rovněž příslušné poznámky ke třídě a kapitole.“
Druhá část KN věnovaná „Celnímu sazebníku“, obsahuje třídu V nazvanou „Nerostné produkty“, v které je obsažena zejména kapitola 27 KN nazvaná „Nerostná paliva, minerální oleje a produkty jejich destilace; živičné látky; minerální vosky.“
Číslo 2711 KN této kapitoly zní a je strukturováno následovně:
Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky

– zkapalněné:
[...]
[...]
2711 12
‐ ‐ propan:
[...]
[...]

– – – ostatní:
[...]
[...]

– – – – pro jiné účely:
2711 12 97
– – – – – ostatní
2711 13
– – butany:
[...]
[...]

– – – pro jiné účely:
[...]
[...]
2711 13 97
‐ ‐ ‐ ‐ ostatní
[...]
[...]
2711 19 00
– – ostatní
Článek 62 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (
Úř. věst. 1992, L 302, s. 1
), stanoví:
„K celnímu prohlášení musí být připojeny všechny doklady, jejichž předložení je nezbytné pro použití předpisů upravujících celní režim, do kterého je zboží navrženo v celním prohlášení.“
Článek 218 odst. 1 nařízení č. 2454/93 zní:
„K celnímu prohlášení s návrhem na propuštění zboží do volného oběhu se přikládají
[...]
d)
všechny ostatní doklady nezbytné podle předpisů upravujících propuštění zboží, na které se vztahuje celní prohlášení, do volného oběhu.“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
Ze spisu předloženého Soudnímu dvoru vyplývá, že Latvijas propāna gāze zařadila LPG, který dovezla z Ruska do Lotyšska v období od 20. března 2009 do 15. ledna 2010, do podpoložky sazebníku 2711 19 00 a z toho důvodu na něj uplatnila celní sazbu dovozního cla ve výši 0 % z celní hodnoty zboží. Daňová správa však na základě přezkumu informací obsažených v dokladech předložených touto společností dospěla k závěru, že převládající látkou v LPG je propan a butan, přičemž převažuje propan, a zařadila uvedený LPG do sazební podpoložky 2711 12 97.
Jak uvádí předkládající soud, LPG dotčený ve věci v původním řízení obsahuje methan, ethan, ethylen, propan, propylen, butan a butylen. Osvědčení o jakosti tohoto LPG (dále jen „osvědčení o jakosti“) předložené výrobcem AAS „GAZPROM“ se sídlem v Orenburgu (Rusko) neuvádí samostatně procentní podíl jednotlivých látek v objemové hustotě, nýbrž uvádí pouze součet methanu, ethanu a ethylenu (0,32 % z objemové hustoty uvedeného LPG), součet propanu a propylenu (58,32 %), a součet butanu a butylenu (nanejvýš 39,99 %).
Předkládající soud uvádí, že v rámci sporu v původním řízení vydala technická universita v Rize (Lotyšsko) stanovisko, z něhož vyplývá, že na základě osvědčení o jakosti nelze prokázat, která z látek, jež jsou součástí LPG dotčeného ve věci v původním řízení, dává sama o sobě zmíněnému plynu jeho podstatný rys coby zdroj energie, a sice výhřevnost a přetlak. Podle tohoto stanoviska propan a propylen dodávají LPG přetlak, ale jeho výhřevnost určují společně všechny složky LPG.
Daňová správa rozhodla, že LPG dotčený v původním řízení lze zařadit podle pravidla 2 b), pravidla 3 b), jakož i pravidla 6 všeobecných pravidel pro výklad KN podle látky, která mu dává podstatný rys.
Daňová správa měla za to, že za okolností projednávané věci je látkou, která dává podstatný rys výrobku, taková látka, jejíž procentní podíl je nejvyšší v objemu výrobku. Poté, co s ohledem na osvědčení o jakosti uvedla, že LPG dotčený ve věci v původním řízení odpovídá zkapalněnému plynu typu CΠБT (SPBT) a že podle ruské vnitrostátní normy ΓOCT 20448-90 (GOST 20448-90) může být kvalifikován jako zkapalněný plyn typu CΠБT (SPBT), jehož hlavními složkami jsou propan a butan, dospěla daňová správa k závěru, že tyto dvě látky dávají tomuto LPG jeho podstatný rys.
Proti rozhodnutí daňové správy podala Latvijas propāna gāze žalobu k Administratīvā apgabaltiesa (krajský správní soud, Lotyšsko).
V rozsudku ze dne 10. dubna 2014 Administratīvā apgabaltiesa (krajský správní soud) odkázal nejprve na judikaturu Soudního dvora, podle které je nezbytné pro účely sazebního zařazení výrobku stanovit, která z látek, z nichž výrobek sestává, mu dává jeho podstatný rys, což lze provést tak, že se ověří, zda by si výrobek bez jedné nebo druhé ze svých částí uchoval, či neuchoval své charakteristické vlastnosti. Faktor, který určuje podstatný rys, může vycházet podle druhu zboží například z povahy základní látky nebo složek, ze kterých sestává, jejich objemu, množství, váhy nebo hodnoty, nebo může vycházet z významu základní látky pro užití tohoto zboží (rozsudek ze dne 18. června 2009, Kloosterboer Services,
C‑173/08
,
EU:C:2009:382
, body
a
).
Poté, co uplatnil tyto úvahy ve sporu v původním řízení, Administratīvā apgabaltiesa (krajský správní soud) uvedl, že daňová správa neprokázala, jaký byl podstatný rys LPG dotčeného ve věci v původním řízení, ani že propan nebo butan musí být považovány za látky dávající LPG podstatný rys. V tomto ohledu poté, co zdůraznil, že procentní podíl propanu nebo butanu tvořící součást LPG nebyl samostatně uveden v osvědčení o jakosti, tento soud odkázal na stanovisko technické univerzity v Rize, podle kterého nebylo možné prokázat, která z látek, jež jsou součástí uvedeného LPG, může sama o sobě dát zmíněnému plynu jeho podstatný rys. Konečně zmíněný soud při zkoumání osvědčení o jakosti předložené Latvijas propāna gāze týkající se LPG, jež obdržel při jiné příležitosti v Litvě, poukázal na to, že podíl propylenu ve složení LPG mohl být v některých případech vyšší než podíl propanu.
Jak uvádí předkládající soud, ke kterému podala daňová správa kasační stížnost, z okolností sporu v původním řízení vyplývá, že i za předpokladu, že propan je v objemové hustotě LPG dotčeného ve věci v původním řízení převažující látkou, výhřevnost a přetlak uvedenému LPG dodávají společně různé látky, jež jsou jeho součástí. Předkládající soud zpochybňuje opodstatněnost argumentů lotyšské daňové správy, podle kterých látka, jejíž podíl převažuje v procentním podílu, dává LPG podstatný rys, a dodává, že v případě zamítnutí těchto argumentů, by LPG, v jejichž složení převažuje propan nebo butan, měly být vždy zařazeny do sazební podpoložky 2711 19 00, na kterou se vztahuje sazba dovozního cla ve výši 0 % z celní hodnoty.
Kromě toho podle předkládajícího soudu z čl. 218 odst. 1 písm. d) nařízení č. 2454/93 vyplývá, že osoba, která chce dovážet LPG a zařadit jej pod sazební číslo, kterému odpovídá příznivá sazba, musí při dovozu předložit dotčeným celním orgánům důkazy, které umožní rozptýlit jakékoliv pochybnosti o opodstatněnosti takového zařazení. V projednávaném případě tento soud zdůrazňuje, že je důležité určit, zda toto ustanovení zahrnuje povinnost takového dovozce LPG, jako je dovozce v původním řízení, přesně uvést procentní podíl převažující látky ve složení tohoto LPG.
Předkládající soud konečně konstatuje, že již není možné odebrat vzorky LPG dotčeného ve věci v původním řízení, aby byla v celní laboratoři lotyšské daňové správy provedena analýza tohoto LPG, která by určila jeho složení. Pro účely správného stanovení toho, která sazební položka má být použita, je proto třeba vzít v úvahu skutkové okolnosti, které již byly zjištěny ve věci v původním řízení.
S ohledem na výše uvedené se Augstākās tiesas Administratīvo lietu departaments (správní senát Nejvyššího soudu, Lotyšsko) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Musí se pravidlo 2 b) a pravidlo 3 b) všeobecných pravidel pro výklad KN vykládat v tom smyslu, že stanoví, že pokud je podstatný rys výrobku (LPG) dán společným působením všech složek plynné směsi a žádnou z těchto složek nelze jednotlivě označit za látku, která tomuto plynu dává podstatný rys, je třeba předpokládat, že látkou, která dává výrobku podstatný rys ve smyslu všeobecného pravidla 3 b), je látka, jejíž procentní podíl je ve směsi nejvyšší?
2)
Vyplývá z čl. 218 odst. 1 písm. d) nařízení č. 2454/93 povinnost deklaranta zboží (LPG) přesně uvést procentní podíl látek, které ve směsi převažují?
3)
Pokud deklarant zboží přesně neuvedl procentní podíl látek, které ve směsi převažují, musí se plyn, který je složen z 0,32 % z methanu, ethanu a ethylenu, z 58,32 % z propanu a propylenu a nejvýše z 39,99 % z butanu a butylenu zařadit do kódu 2711 19 00 kombinované nomenklatury Evropské unie, který uplatnil deklarant zboží v projednávané věci, nebo do kódu 2711 12 97, který uplatnila Valsts ieņēmumu dienests (lotyšská daňová správa)?
K předběžným otázkám
Je třeba nejprve odpovědět na první otázku, posléze na třetí otázku a konečně na druhou otázku.
K první otázce týkající se určení látky, která dává výrobku podstatný rys
První otázkou se předkládající soudu dotazuje, zda se musí pravidlo 2 b) a pravidlo 3 b) všeobecných pravidel pro výklad KN vykládat v tom smyslu, že je třeba předpokládat, že složkou, která dává výrobku podstatný rys ve smyslu uvedeného pravidla 3 b), je ta, jejíž procentní podíl je nejvyšší v objemové hustotě uvedeného LPG, pokud je podstatný rys LPG dán společným působením všech jeho složek a žádnou z těchto složek nelze jednotlivě označit za látku, která tomuto plynu dává podstatný rys.
Je třeba připomenout, že podle pravidla 3 b) všeobecných pravidel pro výklad KN „směsi zboží složené z různých materiálů nebo z různých složek [...] se zařadí podle materiálu nebo složky, které jim dávají podstatný rys, lze-li takový materiál nebo složku určit“.
V projednávané věci předkládající soud uvádí, že LPG dotčený ve věci v původním řízení obsahuje methan, etan, ethylen, propan, propylen, butan a butylen. Podle stanoviska technické univerzity v Rize, na které odkazuje předkládající soud v žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce, není možné prokázat, která z látek dává sama o sobě tomuto výrobku jeho podstatný rys, tedy výhřevnost nebo přetlak. Ze stanoviska naopak vyplývá, že výhřevnost uvedeného výrobku určují společně všechny složky plynné směsi, a nikoliv samostatně jedna z nich.
Je-li možné vzít vědecké stanovisko vzato v úvahu, přičemž je na předkládajícím soudu, aby toto posoudil, měl by z něj být vyvozen závěr, že není možné v souladu s pravidlem 3 b) všeobecných pravidel pro výklad KN určit, která látka přítomná v LPG je látkou dávající směsi její fyzikálně-chemické vlastnosti, konkrétně výhřevnost.
Z předkládacího rozhodnutí v každém případě vyplývá, že není možné určit přesné množství každé složky dotčeného LPG, jelikož v osvědčení o jakosti zboží je procentní podíl plynů přítomných v LPG uveden pro skupiny plynů, přičemž první skupina je složena z methanu, etanu a ethylenu, druhá z propanu a propylenu a třetí z butanu a butylenu.
Nadto s ohledem na důkazy, které o pořízení LPG jiného původu popsal předkládající soud, se jeví, že ve skupině složené z propanu nebo propylenu může být množství propylenu vyšší než množství propanu. Proto v případě, kdy je nejdůležitější skupinou plynů skupina složená z propanu a propylenu, nelze předpokládat, že propan je třeba považovat za převládající prvek směsi.
Konečně všeobecná pravidla pro výklad KN obsahují pravidlo 3 c), které se použije v případě, že pravidlo 3 a) ani pravidlo 3 b) uvedených pravidel neumožňují zařadit dotčené zboží, a stanoví, že zboží se zařadí do posledního z čísel, která podle pořadí přicházejí stejnou měrou v úvahu.
Z toho vyplývá, že není nezbytné použít domněnku k určení látky, která dává směsi její podstatný rys.
Na základě výše uvedeného je třeba odpovědět na první otázku tak, že pravidlo 2 b) a pravidlo 3 b) všeobecných pravidel pro výklad KN musí být vykládáno v tom smyslu, že pokud podstatný rys takové plynné směsi, jako je LPG dotčený ve věci v původním řízení, je této směsi dán všemi jejími složkami, takže nelze určit látku, která směsi dává podstatný rys, a v žádném případě není možné určit přesné množství každé složky předmětného LPG, neuplatní se domněnka, podle níž látkou, která dává výrobku podstatný rys ve smyslu pravidla 3 b) těchto všeobecných pravidel, je ta, jejíž procentní podíl je ve směsi nejvyšší.
Ke třetí otázce týkající se zařazení směsi LPG
Podstatou třetí otázky předkládajícího soudu je, zda v případě, že deklarant přesně neuvedl procentní podíl látek, ze kterých se převážně skládá takový LPG, jako je LPG dotčený ve věci v původním řízení, který obsahuje 0,32 % methanu, ethanu a ethylenu, 58,32 % propanu a propylenu, a nejvýše 39,99 % butanu a butylenu, musí být KN vykládána v tom smyslu, že LPG lze zařadit do podpoložky 2711 19 00 jako „Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky, zkapalněné, ostatní“, nebo do podpoložky 2711 12 97 jako „Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky, zkapalněné, propan, ostatní, pro jiné účely: ostatní“.
Z ustálené judikatury Soudního dvora vyplývá, že v zájmu zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol je nutné hledat rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou definovány ve znění čísla KN a poznámkách k jejich třídám nebo kapitolám (rozsudky ze dne 1. července 1982, Wünsche,
145/81
,
EU:C:1982:254
, bod
; ze dne 20. listopadu 1997, Wiener SI, C
338/95
,
EU:C:1997:552
, bod
; ze dne 15. září 2005, Intermodal Transports, C
495/03
,
EU:C:2005:552
, bod
; ze dne 20. listopadu 2008, Heuschen & Schrouff Oriëntal Foods Trading, C
375/07
,
EU:C:2008:645
, bod
, a ze dne 10. prosince 2015, TSI, C
183/15
,
EU:C:2015:808
, bod
).
Tyto objektivní charakteristiky a vlastnosti výrobků musí být možné ověřit v okamžiku proclení (rozsudky ze dne 12. prosince 1996, Foods Import,
C‑38/95
,
EU:C:1996:488
, bod
; ze dne 27. září 2007, Medion et Canon Deutschland,
C‑208/06 a C‑209/06
,
EU:C:2007:553
, bod
, a ze dne 23. dubna 2015, ALKA,
C‑635/13
,
EU:C:2015:268
, bod
).
V projednávaném případě se položka 2711 12 KN týká propanu. Jak ovšem vyplývá z odpovědi na první otázku, i kdyby propan byl plynem, jehož procentní podíl je v LPG nejvyšší, jak popisuje předkládající soud, nebyla by možná domněnka, že tento plyn dává LPG jeho podstatný rys.
Totéž platí i pro ostatní plyny, které jsou součástí LPG, takže tento nemůže být zařazen ani do položky 2711 13 („Butany“) nebo podpoložky 2711 14 00 („Ethylen, propylen, butylen a butadien“).
Směs plynu, jako je LPG, která je popsána vnitrostátním soudem a nelze ji zařadit podle pravidla 3 b) všeobecných pravidel pro výklad KN, se zařadí podle pravidla 3 c) těchto pravidel, připomenutého v bodě 28 tohoto rozsudku, podle kterého se zboží zařadí do posledního z čísel, která podle pořadí přicházejí stejnou měrou v úvahu, tedy v projednávaném případě, jak navrhuje Komise, do podpoložky 2711 19 00 KN jako „ostatní zkapalněný ropný plyn“.
Na třetí otázku je tedy nutno odpovědět tak, že KN musí být vykládána v tom smyslu, že takový LPG, jako je LPG dotčený ve věci v původním řízení, který obsahuje 0,32 % methanu, ethanu a ethylenu, 58,32 % propanu a propylenu, a nejvýše 39,99 % butanu a butylenu a u kterého není možné určit látky, které mu dávají podstatný rys, se zařazuje do podpoložky 2711 19 00 jako „Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky, zkapalněné, ostatní“.
Ke druhé otázce
Druhou otázkou se předkládající soud táže, zda čl. 218 odst. 1 písm. d) nařízení č. 2454/93 musí být vykládán v tom smyslu, že ukládá povinnost deklaranta takového LPG, jako je LPG dotčený ve věci v původním řízení, přesně uvést procentní podíl látky, která v tomto LPG převažuje.
Jak vyplývá z odpovědi na první otázku, v případě, kdy je takový LPG, jako je LPG dotčený ve věci v původním řízení, složený z několika látek, nelze vycházet z domněnky, že látka, jejíž procentní podíl je nejvyšší, dává tomuto LPG jeho podstatný rys.
Kromě toho, jak také vyplývá z odpovědi na třetí otázku a jak navrhuje Komise, chybějící přesné uvedení procentního podílu látek, ze kterých je složen takový LPG, jako je LPG dotčený ve věci v původním řízení, nevylučuje použití pravidel sazebního zařazení.
Na druhou otázkou je tedy třeba odpovědět tak, že čl. 218 odst. 1 písm. d) nařízení č. 2454/93 musí být vykládán v tom smyslu, že neukládá povinnost deklaranta takového LPG, jako je LPG dotčený ve věci v původním řízení, přesně uvést procentní podíl látky, která v tomto LPG převažuje.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení vzhledem ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (sedmý senát) rozhodl takto:

1)
Pravidlo 2 b) a pravidlo 3 b) všeobecných pravidel pro výklad kombinované nomenklatury, která je uvedena v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, ve znění nařízení Komise (ES) č. 1031/2008 ze dne 19. září 2008 a nařízení Komise (ES) č. 948/2009 ze dne 30. září 2009 musí být vykládána v tom smyslu, že pokud podstatný rys takové plynné směsi, jako je zkapalněný ropný plyn dotčený ve věci v původním řízení, je této směsi dán všemi jejími složkami, takže nelze určit látku, která směsi dává podstatný rys, a v žádném případě není možné určit přesné množství každé složky předmětného zkapalněného ropného plynu, neuplatní se domněnka, podle níž látkou, která dává výrobku podstatný rys ve smyslu pravidla 3 b) těchto všeobecných pravidel, je ta, jejíž procentní podíl je ve směsi nejvyšší.

2)
Uvedená kombinovaná nomenklatura musí být vykládána v tom smyslu, že zkapalněný ropný plyn, jako je plyn dotčený ve věci v původním řízení, který obsahuje 0,32 % methanu, ethanu a ethylenu, 58,32 % propanu a propylenu, a nejvýše 39,99 % butanu a butylenu a není u něj možné určit látky, které mu dávají podstatný rys, se zařazuje do podpoložky 2711 19 00 jako „Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky, zkapalněné, ostatní“.

3)
Článek 218 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, musí být vykládán v tom smyslu, že neukládá povinnost deklaranta takového zkapalněného ropného plynu, jako je plyn dotčený ve věci v původním řízení, přesně uvést procentní podíl látky, která v tomto zkapalněném ropném plynu převažuje.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: lotyština.