CELEX: 62015CJ0177
Řízení o předběžné otázce
Informování a ochrana spotřebitelů
Nařízení (ES) č. 1924/2006
Výživová a zdravotní tvrzení při označování potravin
Přechodná opatření
Článek 28 odst. 2
Produkty označené ochrannou známkou nebo obchodní značkou existující před 1. lednem 2005
Přípravky ‚Bachovy květové esence‘
Ochranná známka Evropské unie RESCUE
Produkty uváděné na trh jako léčivé přípravky před 1. lednem 2005 a po tomto datu jako potraviny

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu čl. 4 odst. 3, čl. 5 odst. 1 písm. a), čl. 6 odst. 1, čl. 10 odst. 3, jakož i čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin (
Úř. věst. 2006, L 404, s. 9
, a oprava
Úř. věst. 2007, L 12, s. 3
), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 107/2008 ze dne 15. ledna 2008 (
Úř. věst. 2008, L 39, s. 8
) (dále jen „nařízení č. 1924/2006“).
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi společností Nelsons GmbH na straně jedné a společností Ayonnax Nutripharm GmbH se sídlem v Německu a společností Bachblütentreff Ltd se sídlem ve Spojeném království na straně druhé ohledně květových esencí, které uvádí na trh Nelsons pod ochrannou známkou Evropské unie RESCUE.
Právní rámec
Unijní právo
Nařízení (ES) č. 178/2002
Článek 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (
Úř. věst. 2002, L 31, s. 1
; Zvl. vyd. 15/06, s. 463), nadepsaný „Definice ‚potraviny‘ “, stanoví:
„Pro účely tohoto nařízení se ‚potravinou‘ rozumí jakákoli látka nebo výrobek, zpracované, částečně zpracované nebo nezpracované, které jsou určeny ke konzumaci člověkem nebo u nichž lze důvodně předpokládat, že je člověk bude konzumovat.
Mezi ‚potraviny‘ patří nápoje, žvýkačky a jakékoli látky včetně vody, které jsou úmyslně přidávány do potraviny během její výroby, přípravy nebo zpracování. […]
‚Potraviny‘ nezahrnují:
[…]
d)
léčivé přípravky ve smyslu směrnic [Rady] 65/65/EHS [ze dne 26. ledna 1965 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se hromadně vyráběných léčivých přípravků (
Úř. věst. 1965, 22, s. 369
)] a [Rady] 92/73/EHS [ze dne 22. září 1992, kterou se rozšiřuje oblast působnosti směrnic 65/65/EHS a 75/319/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se léčivých přípravků a kterou se stanoví doplňující ustanovení pro homeopatické léčivé přípravky (
Úř. věst. 1992, L 297, s. 8
)];
[…]“
Nařízení č. 1924/2006
Body 1 a 4 odůvodnění nařízení č. 1924/2006 uvádějí:
„(1)
[V Unii] stoupá počet potravin, u nichž se při označování a v reklamě používají výživová a zdravotní tvrzení. K zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitelů a usnadnění výběru potraviny by měly být produkty, včetně dovážených produktů, uvedené na trh bezpečné a měly by být náležitě označeny. Různorodá a vyvážená strava je základním předpokladem dobrého zdraví a jednotlivé výrobky mají z hlediska celkového stravování relativní význam.
[…]
(4)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na všechna výživová a zdravotní tvrzení, která se objevují v obchodních sděleních, mimo jiné v obecně zaměřené reklamě na potraviny a v propagačních kampaních, jako například těch, které jsou zcela nebo zčásti podporovány orgány veřejné moci. Nemělo by se vztahovat na tvrzení, která se objevují v jiných než obchodních sděleních, jako jsou výživová doporučení nebo jiná doporučení vydávaná orgány a subjekty veřejného zdraví, ani na jiná než obchodní sdělení a informace v tisku a ve vědeckých publikacích. Toto nařízení by se mělo vztahovat i na ochranné známky a další obchodní značky, které je možné chápat jako výživová nebo zdravotní tvrzení.“
Článek 1 tohoto nařízení, nadepsaný „Předmět a oblast působnosti“, stanoví:
„1.   Toto nařízení uvádí v soulad právní a správní předpisy v členských státech, které se týkají výživových a zdravotních tvrzení, aby bylo zajištěno účinné fungování vnitřního trhu a zároveň i vysoká míra ochrany spotřebitele.
2.   Toto nařízení se vztahuje na výživová a zdravotní tvrzení, která jsou uváděna v obchodních sděleních, ať už při označování a obchodní úpravě potravin nebo v reklamách týkajících se potravin, které mají být takto dodány konečnému spotřebiteli.
[…]
3.   Ochranná známka, obchodní značka nebo reklamní název, které lze považovat za výživová a zdravotní tvrzení, mohou být při označování a obchodní úpravě potravin nebo v reklamách na potraviny použity, aniž by prošly schvalovacími řízeními podle tohoto nařízení, pokud je takové označení, obchodní úprava nebo reklama doplněna o odpovídající výživové a zdravotní tvrzení, které je v souladu s tímto nařízením.
[…]“
Článek 2 uvedeného nařízení, nadepsaný „Definice“, stanoví:
„1.   Pro účely tohoto nařízení se použijí:
a)
definice pojmů ‚potravina‘, ‚provozovatel potravinářského podniku‘, ‚uvádění na trh‘ a ,konečný spotřebitel’ stanovené v článku 2 a v čl. 3 bodech 3, 8 a 18 nařízení [č. 178/2002];
[…]
2.   Použijí se rovněž tyto definice:
1)
‚tvrzením‘ se rozumí jakékoli sdělení nebo znázornění, které není podle právních předpisů [Unie] nebo vnitrostátních právních předpisů povinné, včetně obrázkového, grafického nebo symbolického znázornění v jakékoli podobě, které uvádí, naznačuje nebo ze kterého vyplývá, že potravina má určité vlastnosti;
[…]
5)
‚zdravotním tvrzením‘ se rozumí každé tvrzení, které uvádí, naznačuje nebo ze kterého vyplývá, že existuje souvislost mezi kategorií potravin, potravinou nebo některou z jejích složek a zdravím;
[…]“
Článek 4 tohoto nařízení, nadepsaný „Podmínky používání výživových a zdravotních tvrzení“, v odstavci 3 stanoví:
„Na nápojích s obsahem alkoholu vyšším než 1,2 % objemových nesmějí být uváděna zdravotní tvrzení.
[…]“
Článek 5 nařízení č. 1924/2006, nadepsaný „Obecné podmínky“, obsahuje odstavec 1, který zní takto:
„Používání výživových a zdravotních tvrzení je přípustné pouze při splnění těchto podmínek:
a)
na základě všeobecně uznávaných vědeckých poznatků bylo prokázáno, že přítomnost, nepřítomnost nebo snížený obsah živiny nebo jiné látky, k níž se tvrzení vztahuje, v potravině nebo kategorii potravin má příznivý výživový nebo fyziologický účinek;
b)
živina nebo jiná látka, k níž se tvrzení vztahuje,
i)
je v konečném produktu obsažena ve významném množství, které je vymezeno v právních předpisech [Unie], nebo pokud takové předpisy neexistují, v množství, které vyvolává uváděný výživový nebo fyziologický účinek, stanovený na základě všeobecně uznávaných vědeckých poznatků; […]
[…]“
Článek 6 tohoto nařízení, nadepsaný „Vědecké zdůvodnění tvrzení“, v odstavci 1 stanoví:
„Výživová a zdravotní tvrzení musí být založena na všeobecně uznávaných vědeckých poznatcích a jsou jejich prostřednictvím zdůvodněna.“
Článek 10 uvedeného nařízení, jenž se týká zdravotních tvrzení a je nadepsán „Zvláštní podmínky“, v odstavcích 1 až 3 stanoví:
„1.   Zdravotní tvrzení jsou zakázána, pokud neodpovídají obecným požadavkům v kapitole II a zvláštním požadavkům v této kapitole a pokud nejsou schválena v souladu s tímto nařízením a obsažena v seznamu schválených tvrzení stanovených v článcích 13 a 14.
[…]
3.   Odkaz na obecné, nespecifické příznivé účinky živiny nebo potraviny na celkové dobré zdraví a duševní a tělesnou pohodu je přípustný pouze tehdy, pokud je doplněn zvláštním zdravotním tvrzením, které je uvedeno v seznamech podle článku 13 nebo 14.“
Článek 28 téhož nařízení, nadepsaný „Přechodná opatření“, v odstavci 2 stanoví:
„Produkty označené ochrannou známkou nebo obchodní značkou existující před 1. lednem 2005, které nejsou v souladu s tímto nařízením, smějí být nadále uváděny na trh do 19. ledna 2022 a po tomto dni se použije toto nařízení.“
Německé právo
Ustanovení § 3 odst. 1 Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb (zákon o nekalé soutěži), ve znění použitelném na spor v původním řízení (BGBl. 2010 I, s. 254, dále jen „UWG“), stanoví:
„Nekalé obchodní praktiky jsou protiprávní, pokud mohou výrazně poškodit zájmy soutěžitelů, spotřebitelů nebo jiných účastníků trhu.“
Ustanovení § 4 UStG stanoví:
„Příklady nekalých obchodních praktik
Nekalého jednání se dopouští zejména ten, kdo
[…]
11.
porušuje právní předpis, který je určen mimo jiné k tomu, aby v zájmu účastníků trhu reguloval chování na trhu.“
Ustanovení § 8 odst. 1 první věty UWG stanoví:
„Po každém, kdo používá obchodní praktiky, které jsou podle § 3 nebo § 7 protiprávní, lze požadovat, aby odstranil nastalý stav nebo se jich v případě hrozícího opakování zdržel.“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
Společnost Nelsons prodává v Německu v lékárnách květové esence nazvané „Bachovy květové esence“. Mezi těmito přípravky se nacházejí produkty obecně nazývané „RESCUE“, které jsou označeny jako „lihoviny“ a mají obsah alkoholu 27 % objemových.
Tyto přípravky jsou prodávány v lahvičkách s pipetou s obsahem 10 nebo 20 ml a ve spreji (dále jen „přípravky dotčené ve věci v původním řízení“). Jejich obaly obsahují následující pokyny k dávkování:
„ORIGINAL RESCUE TROPFEN [ORIGINÁLNÍ KRIZOVÉ KAPKY RESCUE]
přidejte 4 kapky do sklenice vody a vypijte postupně v průběhu dne nebo v případě potřeby užijte 4 nezředěné kapky.“
a
„RESCUE NIGHT SPRAY [KRIZOVÝ NOČNÍ SPREJ RESCUE]
stříkněte 2 krát na jazyk.“
Z předkládacího rozhodnutí vyplývá, že před 1. lednem 2005 uváděla Nelsons na trh v Německu přípravky dotčené ve věci v původním řízení jako léčivý přípravek pod ochrannou známkou Evropské unie RESCUE, která byla zapsána pro léčivé přípravky. Společnost Nelson nechala v roce 2007 zapsat označení „RESCUE“ rovněž jako ochrannou známku Evropské unie pro potraviny.
Ze spisu předloženého Soudnímu dvoru kromě toho vyplývá, že v rozsudku ze dne 21. února 2008 měl Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg (vrchní zemský soud v Hamburku, Německo) za to, že „Bachovy květové esence“ nejsou léčivými přípravky, nýbrž potravinami. Na základě tohoto rozsudku Nelsons, která nebyla účastníkem řízení v této věci, zahájila v Německu prodej přípravků dotčených ve věci v původním řízení, aniž je změnila, avšak již je neprodávala jako léčivé přípravky, nýbrž jako potraviny.
Společnosti Ayonnax Nutripharm a Bachblütentreff, které rovněž uvádějí v Německu na trh „Bachovy květové esence“, podaly návrh k Landgericht München I (zemský soud v Mnichově I, Německo) a domáhaly se obecného zákazu prodeje květových esencí společností Nelsons z důvodu chybějícího schválení nebo zápisu těchto přípravků podle právních předpisů v oblasti léčivých přípravků.
Společnosti Ayonnax Nutripharm a Bachblütentreff podpůrně zpochybnily některá reklamní sdělení společnosti Nelsons a způsob, jakým uváděla přípravky dotčené ve věci v původním řízení na německý trh. Podle těchto společností Nelsons propagovala nápoje s obsahem alkoholu, když poukazovala na příznivé účinky na zdraví nebo zdravotní nezávadnost, což představuje úkony nekalé hospodářské soutěže.
Landgericht München I (zemský soud v Mnichově I) nařídil rozsudkem ze dne 20. září 2011 společnosti Nelsons, aby se zdržela používání některých reklamních sdělení, která obsahují pojem „Bachovy květové esence“, a ve zbývající části žalobu zamítl.
Společnosti Ayonnax Nutripharm a Bachblütentreff podaly proti uvedenému rozsudku odvolání k Oberlandesgericht München (Vrchní zemský soud v Mnichově, Německo). Rozsudkem ze dne 31. ledna 2013 měl uvedený soud za to, že tyto společnosti jsou oprávněny se na základě § 3 odst. 1, § 4 bodu 11 a § 8 odst. 1 UWG domáhat, aby se Nelsons zdržela nekalých obchodních praktik, pokud jde o přípravky dotčené v původním řízení, jelikož propagace a prodej těchto přípravků odporuje čl. 4 odst. 3 nařízení č. 1924/2006.
Společnost Nelsons podala proti uvedenému rozsudku opravný prostředek „
Revision
“ k předkládajícímu soudu Bundesgerichtshof (Spolkový soudní dvůr, Německo).
Tento soud zejména uvádí, že podle něj jsou označení „RESCUE TROPFEN“ a „RESCUE NIGHT SPRAY“„zdravotními tvrzeními“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 bodu 5 nařízení č. 1924/2006. Relevantní veřejnost, která v současnosti hovoří anglicky, totiž zná význam pojmu „RESCUE“, který u dotčených spotřebitelů vyvolává dojem, že produkty dotčené ve věci v původním řízení mají být užívány k „záchraně“ při určitých zdravotních obtížích. Existuje tedy souvislost mezi označením „RESCUE TROPFEN“ a „RESCUE NIGHT SPRAY“ na jedné straně a zlepšením zdravotního stavu na straně druhé.
V tomto ohledu podle předkládajícího soudu obsahují označení „RESCUE TROPFEN“ a „RESCUE NIGHT SPRAY“ odkaz na „obecné, nespecifické příznivé účinky na celkové dobré zdraví a duševní a tělesnou pohodu“ ve smyslu čl. 10 odst. 3 nařízení č. 1924/2006. Klade si tedy otázku, zda požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení musí být dodrženy v případě takového zdravotního tvrzení, jako je tvrzení dotčené ve věci v původním řízení.
A konečně se předkládající soud zamýšlí nad tím, zda se čl. 28 odst. 2 nařízení č. 1924/2006 použije, pokud byl produkt před 1. lednem 2005 uváděn na trh nikoli jako potravina, nýbrž jako léčivý přípravek, s tím důsledkem, že by ustanovení tohoto nařízení nebyla použitelná na přípravky dotčené ve věci v původním řízení během přechodného období stanoveného v tomto ustanovení.
Za těchto podmínek se Bundesgerichtshof (Spolkový soudní dvůr) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Jsou tekutiny označené jako lihoviny s obsahem alkoholu 27 % objemových, které prodávají lékárny v lahvičkách s pipetou s obsahem 10 nebo 20 ml nebo jako sprej, nápoji s obsahem alkoholu vyšším než 1,2 % objemových ve smyslu čl. 4 odst. 3 nařízení č. 1924/2006, pokud podle pokynů k dávkování uvedených na jejich obalu je třeba
a)
přidat čtyři kapky tekutiny do sklenice vody a vypít postupně v průběhu dne nebo v případě potřeby užít čtyři nezředěné kapky,
b)
tekutinu prodávanou ve formě spreje stříknout dvakrát na jazyk?
2)
V případě záporné odpovědi na první otázku písm. a) a b):
Musejí být i v případě odkazu na obecné, nespecifické příznivé účinky ve smyslu čl. 10 odst. 3 nařízení č. 1924/2006 k dispozici poznatky ve smyslu čl. 5 odst. 1 písm. a) a čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení?
3)
Je čl. 28 odst. 2 první věta nařízení č. 1924/2006 použitelný, pokud byl dotčený produkt pod svou obchodní značkou uváděn před 1. lednem 2005 na trh nikoli jako potravina, nýbrž jako léčivý přípravek?“
K předběžným otázkám
K třetí otázce
Podstatou třetí otázky předkládajícího soudu, kterou je třeba přezkoumat nejdříve, je, zda čl. 28 odst. 2 první věta nařízení č. 1924/2006 musí být vykládán v tom smyslu, že se toto ustanovení použije v situaci, kdy produkt označený ochrannou známkou nebo obchodní značkou byl před 1. lednem 2005 uváděn na trh jako léčivý přípravek a po tomto datu – se stejnými vlastnostmi a opatřen stejnou ochrannou známkou či obchodní značkou – jako potravina.
Článek 28 odst. 2 nařízení č. 1924/2006 stanoví, že produkty označené ochrannou známkou nebo obchodní značkou existující před 1. lednem 2005, které nejsou v souladu s tímto nařízením, smějí být nadále uváděny na trh do 19. ledna 2022, přičemž po tomto dni se použije toto nařízení.
Toto ustanovení tak představuje přechodné opatření a výjimku z čl. 1 odst. 3 nařízení č. 1924/2006, podle něhož ochranná známka, obchodní značka nebo reklamní název, které lze považovat za výživová a zdravotní tvrzení, mohou být použity při označování a obchodní úpravě potravin nebo v reklamách na potraviny, aniž by prošly schvalovacími řízeními podle tohoto nařízení, pokud je takové označení, obchodní úprava nebo reklama doplněna o odpovídající výživové a zdravotní tvrzení, které je v souladu s tímto nařízením.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že se čl. 28 odst. 2 nařízení č. 1924/2006 týká produktů označených ochrannou známkou či obchodní značkou, které musí být považovány za výživové a zdravotní tvrzení ve smyslu tohoto nařízení (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 18. července 2013, Green – Swan Pharmaceuticals CR,
C‑299/12
,
EU:C:2013:501
, bod
).
V projednávaném případě z předkládacího rozhodnutí vyplývá, že Nelsons již před 1. lednem 2005 uváděla přípravky dotčené ve věci v původním řízení na trh jako léčivé přípravky pod ochrannou známkou Evropské unie RESCUE, která byla zapsána pro léčivé přípravky. Během roku 2007 nechala Nelsons rovněž zapsat označení „RESCUE“ jako ochrannou známku Evropské unie pro potraviny.
V rozsudku vyhlášeném v roce 2008, jak vyplývá z bodu 18 tohoto rozsudku, měl německý soud za to, že přípravky na bázi „Bachových květových esencí“ nejsou léčivými přípravky, nýbrž potravinami.
V návaznosti na uvedený rozsudek začala Nelsons uvádět na trh v Německu přípravky dotčené ve věci v původním řízení jako potraviny, avšak tato změna nebyla spojena se změnou těchto přípravků. Jak uvedl předkládající soud, proto se ve srovnání se situací před datem zohledněným v čl. 28 odst. 2 nařízení č. 1924/2006, tedy před 1. lednem 2005, změnila pouze právní kvalifikace přípravků dotčených ve věci v původním řízení.
Kromě toho předkládající soud ve svém rozhodnutí uvádí, že označení „RESCUE TROPFEN“ a „RESCUE NIGHT SPRAY“ jsou zdravotními tvrzeními ve smyslu čl. 2 odst. 2 bodu 5 nařízení č. 1924/2006 a že RESCUE představuje ochrannou známku či obchodní značku ve smyslu čl. 28 odst. 2 tohoto nařízení.
Vzniká tedy otázka, zda takové přípravky, jako jsou přípravky dotčené ve věci v původním řízení, které byly uváděny na trh před 1. lednem 2005 jako léčivé přípravky a po tomto datu jako potraviny, představují „produkty“ ve smyslu čl. 28 odst. 2 uvedeného nařízení.
V tomto ohledu je třeba uvést, že pojem „produkt“ ve smyslu tohoto ustanovení musí být vykládán jako pojem, který se týká „potravin“ ve smyslu nařízení č. 1924/2006.
Toto nařízení, jak uvádí jeho název, se totiž týká výživových a zdravotních tvrzení při označování potravin. Z bodu 1 odůvodnění a čl. 5 odst. 1 bodu b) a i) tohoto nařízení mimoto vyplývá, že posledně uvedené ustanovení nerozlišuje výslovně mezi „potravinami“ a „produkty“, jelikož oba tyto pojmy jsou používány jako synonyma.
Za těchto podmínek musí být čl. 28 odst. 2 nařízení č. 1924/2006 chápán tak, že se vztahuje pouze na potraviny označené ochrannou známkou či obchodní značkou, které musí být považovány za výživové a zdravotní tvrzení ve smyslu tohoto nařízení (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 18. července 2013, Green – Swan Pharmaceuticals CR,
C‑299/12
,
EU:C:2013:501
, bod
).
V projednávaném případě mají společnosti Ayonnax Nutripharm a Bachblütentreff, řecká vláda a Evropská komise za to, že jelikož přípravky dotčené ve věci v původním řízení byly uváděny na trh před 1. lednem 2005 jako léčivé přípravky, a nikoli jako potraviny, nemohou spadat do působnosti čl. 28 odst. 2 nařízení č. 1924/2006.
V tomto ohledu je třeba uvést, že podle článku 2 nařízení č. 178/2002, na nějž odkazuje čl. 2 odst. 1 písm. a) nařízení č. 1924/2006, se definice pojmu „potraviny“ nevztahuje na „léčivé přípravky“.
Přípravky dotčené ve věci v původním řízení, jejichž složení nebylo změněno, nemohou nebo nemohly být současně „potravinami“ a „léčivými přípravky“.
Jestliže tedy přípravky dotčené ve věci v původním řízení byly „léčivými přípravky“, nemohou, jak v podstatě uvedl generální advokát v bodě 87 svého stanoviska, spadat do působnosti nařízení č. 1924/2006.
Z předkládacího rozhodnutí však vyplývá, že se Soudní dvůr má zabývat odlišnou domněnkou, podle níž uvedené přípravky jsou uváděny na trh jako přípravky, které jsou objektivně „potravinami“ ve smyslu tohoto nařízení, jak v relevantním období s ohledem na čl. 28 odst. 2 uvedeného nařízení, tj. před 1. lednem 2005, tak v současnosti.
V tomto případě přípravky dotčené ve věci v původním řízení musí být, jak vyplývá z bodu 39 tohoto rozsudku, kvalifikovány jako „produkty“ ve smyslu čl. 28 odst. 2 nařízení č. 1924/2006.
Toto ustanovení se však použije pouze pro produkty označené ochrannou známkou nebo obchodní značkou „existující“ před 1. lednem 2005.
S ohledem na znění uvedeného ustanovení musí být pojem „existující“ chápán v tom smyslu, že tyto produkty musely mít již před tímto datem stejné materiální vlastnosti a musely být označeny stejnou ochrannou známkou nebo stejnou obchodní značkou. Z předkládacího rozhodnutí vyplývá, že tak je tomu ve věci v původním řízení.
Vzhledem k výše uvedeným úvahám je třeba na třetí otázku odpovědět v tom smyslu, že čl. 28 odst. 2 první věta nařízení č. 1924/2006 musí být vykládán v tom smyslu, že se toto ustanovení použije v situaci, kdy potravina označená ochrannou známkou nebo obchodní značkou byla před 1. lednem 2005 uváděna na trh jako léčivý přípravek a po tomto datu – se stejnými materiálními vlastnostmi a opatřena stejnou ochrannou známkou či obchodní značkou – jako potravina.
K první a druhé otázce
Vzhledem k odpovědi na třetí otázku a k povaze původního řízení, které se týká okamžitého zdržení se obchodních praktik společnosti Nelsons ohledně přípravků dotčených ve věci v původním řízení, není třeba odpovědět na první a druhou otázku.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (třetí senát) rozhodl takto:

Článek 28 odst. 2 první věta nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 107/2008 ze dne 15. ledna 2008, musí být vykládán v tom smyslu, že se toto ustanovení použije v situaci, kdy potravina označená ochrannou známkou nebo obchodní značkou byla před 1. lednem 2005 uváděna na trh jako léčivý přípravek a po tomto datu – se stejnými materiálními vlastnostmi a opatřena stejnou ochrannou známkou či obchodní značkou – jako potravina.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: němčina.