CELEX: 62019CJ0340
Ennakkoratkaisupyyntö
Yhteinen tullitariffi
Yhdistetty nimikkeistö
Tulliluokittelu
Tullinimike 7407
Kuparitavarat ja kupariset esineet
Suorakaiteen muotoiset kuumavalssatut kupari- tai kupariseosharkot

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL 1987, L 256, s. 1
) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 27.9.2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 1006/2011 (
EUVL 2011, L 282, s. 1
), olevan yhdistetyn nimikkeistön (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö) nimikkeen 7407 tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Valsts ieņēmumu dienests (verohallinto, Latvia; jäljempänä VID) ja SIA ”Hydro Energo” ja joka koskee kuumavalssattujen kupari- tai kupariseosharkkojen tariffiluokittelua.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Harmonoitu järjestelmä ja harmonoidun järjestelmän selitykset
Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö, perustettiin tulliyhteistyöneuvoston perustamista koskevalla, Brysselissä 15.12.1950 allekirjoitetulla yleissopimuksella. Harmonoidun tavarankuvaus- ja tavarankoodausjärjestelmän (jäljempänä harmonoitu järjestelmä) on laatinut Maailman tullijärjestö, ja se on otettu käyttöön harmonisoidusta tavarankuvaus- ja ‑koodausjärjestelmästä Brysselissä 14.6.1983 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella (jäljempänä harmonoidusta järjestelmästä tehty yleissopimus), joka on 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan kanssa hyväksytty Euroopan talousyhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL 1987, L 198, s. 1
).
Harmonoidusta järjestelmästä tehdyn yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen mukaan kukin sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi- ja tilastonimikkeistöt ovat harmonoidun järjestelmän mukaisia, että se käyttää kaikkia harmonoidun järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen ja että se noudattaa mainitun järjestelmän numerojärjestystä. Samassa määräyksessä määrätään, että sopimuspuoli sitoutuu myös siihen, että se soveltaa harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia, ja siihen, ettei se muuta osien, ryhmien nimikkeiden tai alanimikkeiden soveltamisalaa.
Maailman tullijärjestö hyväksyy harmonoidusta järjestelmästä tehdyn yleissopimuksen 8 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tulliyhteistyöneuvoston laatimat nimikkeistön selitykset ja tariffointisuositukset.
Harmonoidun järjestelmän 74 ryhmää, jonka otsikko on ”Kupari ja kuparitavarat”, koskevassa harmonoidun järjestelmän selityksessä todetaan seuraavaa:
”1. Tässä ryhmässä tarkoitetaan ilmaisulla:
– –
d)
tangot
valssattuja, pursotettuja, vedettyjä tai taottuja, kiepittämättömiä tuotteita, joiden täyteinen poikkileikkaus on koko pituudeltaan samanlainen ja muodoltaan ympyrä, soikio, suorakaide, neliö, tasasivuinen kolmio tai säännöllinen kupera monikulmio (myös ’litistetty ympyrä’ ja ’muunnettu suorakulmio’, joiden kaksi vastakkaista sivua ovat kuperia kaaria ja kaksi muuta sivua ovat suoria, samanpituisia ja yhdensuuntaisia). Poikkileikkaukseltaan suorakaiteen tai neliön muotoisten, kolmikulmaisten tai monikulmaisten tuotteiden särmät voivat olla koko pituudeltaan pyöristetyt. Poikkileikkaukseltaan suorakaiteen tai neliön muotoisten kolmikulmaisten tai monikulmaisten tuotteiden särmät voivat olla koko pituudeltaan pyöristetyt. Poikkileikkaukseltaan suorakulmaisten tuotteiden (myös ’muunnettujen suorakulmioiden’) paksuus on suurempi kuin 1/10 leveydestä. Tankoina pidetään myös samanmuotoisia ja ‑mittaisia valettuja tai sintrattuja tuotteita, joita on edelleen muokattu tai työstetty valmistuksen jälkeen (muulla tavalla kuin ainoastaan puhdistamalla tai hehkuhilsettä poistamalla), jos ne näin eivät ole saaneet muihin nimikkeisiin kuuluvien tavaroiden tai tuotteiden luonnetta.
Lankaharkkoja ja billettejä, joiden päät on suipennettu tai joita muulla tavalla on työstetty ainoastaan helpottamaan niiden syöttämistä koneisiin, kun niistä tehdään esimerkiksi raakalankaa tai putkea, pidetään kuitenkin nimikkeen 74.03 muokkaamattomana kuparina
– –
Tähän ryhmään kuuluvat:
A)
Kuparikivi ja muut kuparimetallurgian välituotteet, muokkaamaton kupari sekä jätteet ja romu (nim. 74.01–74.05).
B)
Kuparijauhe ja ‑suomut (nim. 74.06).
C)
Nimikkeeseen 74.03 kuuluvaa kuparia valssaamalla, kuumapursottamalla, vetämällä, takomalla tms. tavalla saadut valmisteet (nim. 74.07–74.10).
– –”
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 74.03 koskevassa selityksessä todetaan seuraavaa:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös valetut ja sintratut laatat, tangot, sauvat ja harkot jne. edellyttäen, ettei niitä ole valmistamisen jälkeen työstetty muulla tavalla kuin vain puhdistamalla tai hehkuhilsettä poistamalla (pääosin kuparioksidista muodostuneen pintakerroksen poistamiseksi), tai höyläämällä, lastuamalla, hiomalla jne. asetus- tai muiden valuvirheiden poistamiseksi taikka koneistamalla jotakin pintaa laadun tarkastamiseksi.
Sintrattuja tuotteita saadaan kuparijauheesta, kupariseosjauheesta tai muilla metallijauheilla seostetusta kuparijauheesta puristamalla (tiivistämällä) ja sintraamalla (kuumentamalla metallien sulamispisteen lähellä olevaan lämpötilaan). Sintratussa tilassa metallit ovat huokoisia ja hauraita, joten ne tavallisesti valssataan, tankopuristetaan, taotaan jne. käyttökelpoisen tiiveyden aikaansaamiseksi. Nämä valssatut jne. tuotteet eivät kuulu tähän (esim. nim. 74.07 tai 74.09).
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös lankaharkot ja raakakanget, joiden päät on viistetty tai muuten työstetty vain siksi, että ne voidaan helpommin syöttää koneisiin, joilla niistä tehdään esim. valssilankaa tai putkia.
Edellä mainittujen valmistuksen jälkeistä työstämistä koskevien ehtojen rajoituksin tämän nimikkeen valettuja tankoja ja sauvoja ovat erityisesti:
1)
Tuotteet (tunnetaan joskus nimellä ’jets’), jotka on tarkkuusvalettu erikoismuoteissa ja jotka ovat poikkileikkaukseltaan pyöreitä, neliömäisiä tai kuusikulmaisia ja jotka eivät yleensä pituudeltaan ylitä yhtä metriä.
2)
Pitemmät tuotteet, jotka saadaan jatkuvavalumenetelmällä. Siinä sulaa metallia kaadetaan jatkuvasti vesijäähdytteiseen muottiin, jossa se nopeasti jähmettyy.
Sekä ’jetsejä’ että jatkuvalla valulla valmistettuja tankoja käytetään samoihin tarkoituksiin kuin valssattuja, vedettyjä tai pursotettuja tankojakin.”
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 74.07 koskevassa selityksessä todetaan seuraavaa:
”– –
Kuparitangot määritellään tämän ryhmän 1 huomautuksen d alakohdassa ja profiilit 1 [huomautuksen] e alakohdassa.
Tämän nimikkeen tuotteet saadaan tavallisesti valssaamalla, pursottamalla tai vetämällä, mutta myös takomalla (joko puristimella tai vasaralla). Ne voidaan sen jälkeen viimeistellä kylmänä (tarvittaessa hehkutuksen jälkeen) joko kylmävetämällä, oikaisemalla tai muilla menetelmillä, jotka viimeistelevät tuotteet suuremmalla tarkkuudella. Niitä voidaan myös työstää (esim. porata, lävistää, kiertää tai poimuttaa) edellyttäen, etteivät ne sen johdosta saa johonkin toiseen nimikkeeseen kuuluvan tavaran tai tuotteen luonnetta. Nimikkeeseen kuuluvat myös profiiliputket, [mukaan lukien] lamellein tai rivoin varustetut, pursottamalla valmistetut putket. Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös puristumalla saadut taajuusputket. Putket, joihin lamellit tai rivat on liitetty esimerkiksi hitsaamalla, eivät kuulu tähän, vaan yleensä nimikkeeseen 74.19.
Tangot, jotka on saatu valamalla (mukaan lukien ns. ’jetsit’ ja jatkuvalla valulla valetut tangot) taikka sintraamalla, kuuluvat nimikkeeseen 74.03, edellyttäen, ettei niitä ole valmistuksen jälkeen työstetty muulla tavalla kuin vain puhdistamalla tai hehkuhilsettä poistamalla. Mikäli niitä kuitenkin on työstetty pitemmälle, kohdistetaan ne tähän nimikkeeseen, sillä edellytyksellä, etteivät ne ole saaneet mihinkään muuhun nimikkeeseen kuuluvan tavaran tai tuotteen luonnetta.
Lankaharkot ja raakakanget, joiden päät on viistetty tai muuten työstetty vain siksi, että helpotettaisiin niiden syöttämistä koneisiin, joilla niistä tehdään valssilankaa tai putkia, luokitellaan kuitenkin nimikkeeseen 74.03.”
Unionin oikeus
Euroopan unioniin tuotujen tavaroiden tulliluokittelua säännellään yhdistetyssä nimikkeistössä, joka perustuu harmonoituun järjestelmään.
Asetuksen N:o 2658/87 12 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan komissio antaa vuosittain asetuksen, johon sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön täydellinen toisinto Euroopan unionin neuvoston tai komission toteuttamien toimenpiteiden mukaisena sekä tullien määrät. Tätä asetusta sovelletaan seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta.
Kuten unionin tuomioistuimelle toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, pääasian tosiseikkoihin sovellettava, vuotta 2012 koskeva yhdistetyn nimikkeistön toisinto sisältyy asetukseen N:o 1006/2011.
Yhdistetyn nimikkeistön johdantomääräykset sisältävässä ensimmäisessä osassa on yleissääntöjä koskeva I osasto, jonka A jaksossa, jonka otsikko on ”Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt”, säädetään seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti:
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –
6.
Oikeudellisesti tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin edellä olevien sääntöjen mukaisesti, ottaen kuitenkin huomioon, että ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia. Jollei toisin määrätä, tätä sääntöä sovellettaessa otetaan huomioon myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautukset.”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa, jonka otsikko on ”Tullitaulukko”, sisältää XV jakson, jonka otsikko on ”Epäjalot metallit ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat”.
Tämä jakso sisältää 74 ryhmän, jonka otsikko on ”Kuparitavarat ja kupariset esineet” ja jonka 1 huomautuksessa todetaan seuraavaa:
”Tässä ryhmässä tarkoitetaan ilmaisulla:
– –
d)
’tangot’:
valssattuja, pursotettuja, vedettyjä tai taottuja, kiepittämättömiä tuotteita, joiden täyteinen poikkileikkaus on koko pituudeltaan samanlainen ja muodoltaan ympyrä, soikio, suorakaide, neliö, tasasivuinen kolmio tai säännöllinen kupera monikulmio (myös ’litistetty ympyrä’ ja ’muunnettu suorakulmio’, joiden kaksi vastakkaista sivua ovat kuperia kaaria ja kaksi muuta sivua ovat suoria, samanpituisia ja yhdensuuntaisia). Poikkileikkaukseltaan suorakaiteen tai neliön muotoisten, kolmikulmaisten tai monikulmaisten tuotteiden särmät voivat olla koko pituudeltaan pyöristettyjä. Poikkileikkaukseltaan suorakulmaisten tuotteiden (myös ’muunnettujen suorakulmioiden’) paksuus on suurempi kuin 1/10 leveydestä. Tankoina pidetään myös samanmuotoisia ja ‑mittaisia valettuja tai sintrattuja tuotteita, joita on edelleen muokattu tai työstetty valmistuksen jälkeen (muulla tavalla kuin ainoastaan puhdistamalla tai hehkuhilsettä poistamalla), jos ne näin eivät ole saaneet muihin nimikkeisiin kuuluvien tavaroiden tai tuotteiden luonnetta.
Lankaharkkoja ja billettejä, joiden päät on suipennettu tai joita muulla tavalla on työstetty ainoastaan helpottamaan niiden syöttämistä koneisiin, kun niistä tehdään esimerkiksi raakalankaa tai putkea, pidetään kuitenkin nimikkeen 7403 muokkaamattomana kuparina;
– –
h)
’putket’:
onttoja, myös kieppeinä olevia tuotteita, joiden poikkileikkaus on koko pituudeltaan samanlainen, ympyrän, soikion, suorakaiteen, neliön, tasasivuisen kolmion tai säännöllisen kuperan monikulmion muotoinen ja joissa on ainoastaan yksi koko tuotteen läpi ulottuva reikä ja tasapaksut seinämät. Putkina pidetään myös tuotteita, joiden poikkileikkaus on muodoltaan suorakaide, neliö, tasasivuinen kolmio tai säännöllinen kupera monikulmio ja joiden särmät voivat olla koko pituudeltaan pyöristetyt, jos poikkileikkauksen sisä- ja ulkopiirit ovat samanmuotoiset, yhdensuuntaiset ja samankeskiset. – –”
Yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmä sisältää nimikkeen 7403, joka on rakenteeltaan seuraava:
Puhdistettu kupari ja kupariseokset, muokkaamattomat
– –
– –
7403 21 00
– – kupari-sinkkiseokset (messinki)
– –
– –”
Kyseinen ryhmä sisältää myös nimikkeen 7407, joka on rakenteeltaan seuraava:
”7407
Kuparitavarat ja kupariset esineet:
7407 10 00
– puhdistettua kuparia

– kupariseosta:
7407 21
– – kupari-sinkkiseosta (messinkiä)
7407 21 10
– – – tangot
7407 21 90
– – – profiilit
– –
– –”
Pääasian oikeusriita ja ennakkoratkaisukysymys
Hydro Energo ilmoitti huhtikuussa 2012 vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi kuumavalssattuja messinkilevyjä, jotka se oli luokitellut yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 74032100, joka kattaa kupari-sinkkiseoksista (messinki) koostuvat kupariseokset ja joka on tullivapaa.
Tullitarkastuksen jälkeen VID katsoi, ettei Hydro Energon ilmoittamaa tuotetta pitänyt luokitella alanimikkeeseen 74032100, koska valssatut tuotteet eivät kuulu nimikkeeseen 74.03, vaan ne piti luokitella alanimikkeeseen 74072110, joka kattaa kupari-sinkkiseoksista (messinki) koostuvista kupariseoksista tehdyt tangot ja johon sovelletaan 4,8 prosentin suuruista tullia. VID määräsi tämän toteamuksen perusteella 10.9.2014 tekemällään päätöksellä Hydro Energolle kyseisestä tuotteesta tullin viivästyskorkoineen.
Hydro Energo valitti tästä päätöksestä Administratīvā apgabaltiesaan (alueellinen hallintotuomioistuin, Latvia), joka kumosi tämän päätöksen 13.4.2017 antamallaan tuomiolla.
Tämä tuomioistuin katsoi ensinnäkin, että pääasiassa kyseessä olevaa tuotetta ei voitu luokitella johonkin nimikkeen 74.07 alanimikkeeseen. Kun otetaan huomioon leikkauspinnassa havaittavissa olevat epäsäännölliset huokoset, kolot ja halkeamat, kyseessä ei ollut valmis tuote, eikä sen täyteinen poikkileikkaus ollut koko pituudeltaan samanlainen, joten sitä ei voitu pitää yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmässä tarkoitettuna tankona.
Seuraavaksi tämä tuomioistuin korosti, että metalli, josta pääasiassa kyseessä oleva tuote koostui, vastasi sen kupari- ja sinkkipitoisuus huomioon ottaen puhdistetun kuparin eikä kupariseoksen (messinki) määritelmää.
VID teki tästä tuomiosta kassaatiovalituksen Augstākā tiesaan (ylin tuomioistuin, Latvia).
VID huomauttaa aluksi, että se, onko pääasiassa kyseessä oleva tuote puhdistettua kuparia vai kupariseosta, ei ole ratkaisevaa sen yhdistettyyn nimikkeistöön luokittelun kannalta, sillä ensin on määritettävä, vastaako tämä tuote nimikkeen 74.03 vai nimikkeen 74.07 kuvausta. Tätä varten ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia.
VID väittää, että jo se seikka, että pääasiassa kyseessä oleva tuote on kuumavalssattu, sulkee pois mahdollisuuden luokitella se johonkin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 74.03 alanimikkeistä.
Toisin kuin Administratīvā apgabaltiesa katsoi, VID:n mukaan on niin, että se, että yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdan mukaisen ”tangon” käsitteen määritelmässä viitataan vaatimukseen siitä, että ”täyteinen poikkileikkaus on koko pituudeltaan samanlainen”, ei merkitse sitä, että kyseisellä tuotteella on oltava aina täydellinen muoto vailla mitään epätäydellisyyksiä. Tässä määritelmässä ei myöskään ilmoiteta poikkeamia, jotka ovat sallittuja, jotta tuotteen poikkileikkausta voidaan kuitenkin pitää suorakaiteen muotoisena.
Sekä ”jetsejä” että jatkuvalla valulla valmistettuja tankoja käytetään usein samoihin tarkoituksiin kuin valssattuja, vedettyjä ja pursotettuja tankoja. Tämän vuoksi tuotteen myöhemmällä käytöllä ei ole ratkaisevaa merkitystä.
Hydro Energo puolestaan väittää, että pääasiassa kyseessä oleva tuote ei kuulu yhdistetyssä nimikkeistössä tarkoitetun tangon käsitteen piiriin, koska niiden suurten huokosien, kolojen ja halkeamien vuoksi, jotka vaikuttavat siihen ja ovat havaittavissa leikkauspinnassa, ei voida katsoa, että sen täyteinen poikkileikkaus on koko pituudeltaan samanlainen. Lisäksi suorakaiteen muotoon valssaamisen ainoana tarkoituksena oli helpottaa kuljetusta, eikä tuotetta voida käyttää muuhun tarkoitukseen kuin uudelleensulattamiseen. Hydro Energo viittaa tässä yhteydessä yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdan toiseen alakohtaan ja katsoo, että tuotteen luokitteleminen yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 7403 tai 7407 ei riipu ainoastaan tuotteen muodosta ja esikäsittelystä vaan myös sen käsittelyasteesta ja siitä, mihin sitä voidaan käyttää. Näin ollen Hydro Energo katsoo, että pääasiassa kyseessä oleva tuote olisi luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 74032100.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että vaikka pääasiassa kyseessä olevan tuotteen kemiallinen koostumus on tosiseikka, jonka selvittäminen kuuluu kansalliselle tuomioistuimelle, ratkaiseva kysymys nyt käsiteltävässä asiassa on se, voidaanko tätä tuotetta pitää yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmässä tarkoitettuna tankona.
Vaikka on totta, kuten VID huomauttaa, että pääasiassa kyseessä olevan tuotteen tietyt ominaispiirteet vastaavat ominaispiirteitä, joita tangolla on oltava, ja tämän vuoksi se voitaisiin luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 74.07, on olemassa kuitenkin perusteltuja epäilyksiä siitä, onko tämän tuotteen täyteinen poikkileikkaus koko pituudeltaan samanlainen, kuten yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdassa edellytetään.
Vaikka se, että pääasiassa kyseessä oleva tuote on valssattu, voisi harmonoidun järjestelmän selitysten mukaisesti olla lisäperuste sille, että se luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 7407, nämä selitykset eivät kuitenkaan riitä hälventämään epäilyksiä siitä, onko tämän tuotteen täyteinen poikkileikkaus koko pituudeltaan samanlainen.
Tässä tilanteessa Augstākā tiesa päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko [yhdistettyä nimikkeistöä] tulkittava siten, että nimikkeeseen 74.07 (Kuparitavarat ja kupariset esineet) kuuluvat suorakaiteen muotoiset kupari- tai kupariseosharkot, joiden paksuus on suurempi kuin 1/10 leveydestä ja jotka on kuumavalssattu mutta joiden poikkileikkauksessa on havaittavissa epäsäännöllisiä huokosia, koloja ja halkeamia?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 74.07 tulkittava siten, että se kattaa suorakaiteen muotoiset kupari- tai kupariseosharkot, joiden paksuus on suurempi kuin 1/10 leveydestä ja jotka on kuumavalssattu mutta joiden poikkileikkauksessa on havaittavissa epäsäännöllisiä huokosia, koloja ja halkeamia.
On syytä muistuttaa heti alkuun, että kun unionin tuomioistuimen käsiteltävänä on tariffiluokittelua koskeva ennakkoratkaisupyyntö, sen tehtävänä on pikemminkin selventää kansalliselle tuomioistuimelle niitä kriteereitä, joiden soveltaminen tekee tälle mahdolliseksi luokitella oikein asianomaiset tuotteet yhdistettyyn nimikkeistöön, eikä luokitella tuotteita itse, mikä johtuu varsinkin siitä, ettei sillä välttämättä ole kaikkia tähän tarvittavia tietoja. Koska on ilmeistä, että kansalliset tuomioistuimet ovat joka tapauksessa paremmassa asemassa tekemään luokittelun, niiden tehtävänä on siis luokitella pääasiassa kyseessä olevat tavarat tariffiin unionin tuomioistuimen sille esitettyihin kysymyksiin vastauksena antamien tietojen perusteella (ks. vastaavasti tuomio 15.5.2019, Korado,
C‑306/18
,
EU:C:2019:414
,
ja
kohta; tuomio 16.5.2019, Estron,
C‑138/18
,
EU:C:2019:419
,
–
kohta ja määräys 27.2.2020, Gardinia Home Decor,
C‑670/19
,
EU:C:2020:117
,
kohta).
On myös muistutettava, että yhdistetyn nimikkeistön yleisissä tulkintasäännöissä säädetään yhtäältä, että tavaroiden luokittelu määräytyy nimikkeiden ja jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti, ja toisaalta, että jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia. Lisäksi unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä ja sen nimikkeistön jaksojen tai ryhmien huomautusten teksteissä (ks. vastaavasti tuomio 3.3.2016, Customs Support Holland,
C‑144/15
,
EU:C:2016:133
,
ja
kohta; tuomio 16.5.2019, Estron,
C‑138/18
,
EU:C:2019:419
,
ja
kohta ja tuomio 5.9.2019, TDK-Lambda Germany,
C‑559/18
,
EU:C:2019:667
,
kohta).
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee myös, että vaikka luokittelua ei voida tehdä pelkästään kyseessä olevan tuotteen objektiivisesti todettavien ominaispiirteiden ja ominaisuuksien perusteella, tuotteen käyttötarkoitus voi olla objektiivinen luokitteluperuste sikäli kuin se luonnostaan liittyy siihen, ja on riittävää ottaa huomioon kyseisen tuotteen olennainen käyttötarkoitus ja liitynnän kiinteyttä on voitava arvioida tuotteen objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien mukaan (määräys 27.2.2020, Gardinia Home Decor,
C‑670/19
,
EU:C:2020:117
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Lisäksi Unionin tuomioistuin on useaan kertaan todennut, että vaikka yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset ja harmonoidun järjestelmän selitykset eivät ole sitovia, ne ovat tärkeä keino yhteisen tullitariffin yhdenmukaisen noudattamisen takaamiseksi ja ne tarjoavat itsessään päteviä ohjeita tullitariffin tulkitsemiseksi (ks. vastaavasti tuomio 19.10.2017, Lutz,
C‑556/16
,
EU:C:2017:777
,
kohta; tuomio 15.11.2018, Baby Dan,
C‑592/17
,
EU:C:2018:913
,
kohta ja tuomio 15.5.2019, Korado,
C‑306/18
,
EU:C:2019:414
,
kohta). Tässä yhteydessä on syytä täsmentää, että yhdistetyssä nimikkeistössä käytetään harmonoidun järjestelmän mukaista kuusinumeroista luokittelua nimikkeisiin ja alanimikkeisiin, joihin yhdistetyssä nimikkeistössä lisätään seitsemäs ja kahdeksas numero sen omien alajaottelujen luomiseksi (ks. vastaavasti tuomio 13.3.2019, B. S. (Mallas oluen koostumuksessa),
C‑195/18
,
EU:C:2019:197
,
kohta ja tuomio 16.5.2019, Estron,
C‑138/18
,
EU:C:2019:419
,
kohta).
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii nyt käsiteltävässä asiassa muun muassa sitä, ovatko pääasiassa kyseessä olevat harkot yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmässä tarkoitettuja tankoja siten, että ne voitaisiin luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 74.07, jonka otsikko on ”Kuparitavarat ja kupariset esineet”.
Tältä osin on todettava, että yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdassa todetaan, että kyseisessä ryhmässä tarkoitettuja tankoja ovat muun muassa valssatut tuotteet, joiden täyteinen poikkileikkaus on koko pituudeltaan samanlainen ja muodoltaan ympyrä, soikio, suorakaide, neliö, tasasivuinen kolmio tai säännöllinen kupera monikulmio.
Kuten komissio kirjallisissa huomautuksissaan totesi, vaatimuksella ”samanlaisesta” poikkileikkauksesta viitataan kyseisen tuotteen muotoon ja sen poikkileikkauksen ulottuvuuteen siten, että muodoltaan suorakulmaiset harkot, joiden poikkileikkauksen ulottuvuus on koko pituudeltaan sama kaikissa kohdissa, täyttävät tämän vaatimuksen.
”Täyteistä” poikkileikkausta koskevasta vaatimuksesta on todettava, että sen on ymmärrettävä sulkevan pois ainoastaan ontot tuotteet. Yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautuksen h alakohdasta näet ilmenee, että ontto tuote, jonka poikkileikkaus on vakio koko sen pituudelta, on kyseisessä ryhmässä tarkoitettu putki.
Nyt käsiteltävässä asiassa on niin, että vaikka pääasiassa kyseessä olevissa harkoissa on havaittavissa epäsäännöllisiä huokosia, koloja ja halkeamia – kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on todennut –, tällaiset sisäiset epätäydellisyydet eivät tee näistä harkoista onttoja tuotteita, joten ei voida sulkea pois sitä, että nämä kuumavalssatut harkot ovat yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmässä tarkoitettuja tankoja ja että ne kuuluvat siten yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 74.07, joka kattaa ” Kuparitavarat ja kupariset esineet”.
On todettava myös, että yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdassa todetaan kyseisessä ryhmässä tarkoitetun tangon käsitteen määritelmän osalta, että poikkileikkaukseltaan suorakulmaisten tuotteiden paksuuden on oltava suurempi kuin 1/10 leveydestä ja että pääasiassa kyseessä olevien harkkojen osalta asia on näin.
Lisäksi nimikettä 74.03 koskevasta harmonoidun järjestelmän selityksestä ilmenee, että valssatut tuotteet eivät kuulu kyseiseen nimikkeeseen vaan että ne kuuluvat esimerkiksi harmonoidun järjestelmän nimikkeisiin 7407 tai 7409 ja, kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin itsekin toteaa, tämä on lisäperuste sille, että pääasiassa kyseessä olevien kaltaiset harkot luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 74.07.
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 74.07 koskeva selitys tukee lisäksi tulkintaa, jonka mukaan pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset harkot voivat kuulua yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 74.07.
Yhtäältä on niin, että vaikka kyseisessä selityksessä todetaan, että tangot määritellään harmonoidun järjestelmän 74 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdassa, on kiistatonta, että tämän huomautuksen sanamuoto on sama kuin yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautuksen d alakohdan sanamuoto.
Toisaalta harmonoidun järjestelmän nimikettä 74.07 koskevassa selityksessä täsmennetään, että nämä tuotteet saadaan tavallisesti muiden tekniikoiden ohella valssaamalla. Siitä ilmenee myös, että tangot, jotka on saatu valamalla taikka sintraamalla, kuuluvat harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen 74.03 edellyttäen, ettei niitä ole valmistuksen jälkeen työstetty muulla tavalla kuin vain puhdistamalla tai hehkuhilsettä poistamalla, ja että tangot, joita on työstetty pidemmälle, on lähtökohtaisesti luokiteltava harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen 74.07. Pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset harkot on nyt käsiteltävässä asiassa kuumavalssattu.
Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 74.07 on tulkittava siten, että tähän nimikkeeseen voivat kuulua suorakaiteen muotoiset kupari- tai kupariseosharkot, joiden paksuus on suurempi kuin 1/10 leveydestä ja jotka on kuumavalssattu mutta joiden poikkileikkauksessa on havaittavissa epäsäännöllisiä huokosia, koloja ja halkeamia.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kuudes jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 27.9.2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 1006/2011, olevan yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 74.07 on tulkittava siten, että tähän nimikkeeseen voivat kuulua suorakaiteen muotoiset kupari- tai kupariseosharkot, joiden paksuus on suurempi kuin 1/10 leveydestä ja jotka on kuumavalssattu mutta joiden poikkileikkauksessa on havaittavissa epäsäännöllisiä huokosia, koloja ja halkeamia.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: latvia