CELEX: 62017CJ0239
Előzetes döntéshozatal
Közös agrárpolitika
Mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek
1782/2003/EK rendelet
A 6. cikk (1) bekezdése
73/2009/EK rendelet
A 23. cikk (1) bekezdése
796/2004/EK rendelet
A 66. cikk (1) bekezdése
1122/2009/EK rendelet
A 70. cikk (8) bekezdésének a) pontja
Kölcsönös megfeleltetés
Közvetlen kifizetések csökkentése a gazdálkodásra, illetve a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó követelmények be nem tartása miatt
A csökkentés százalékos mértékének meghatározásánál figyelembe veendő év meghatározása
A jogsértés felmerülésének éve

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az alapügy tényállásának megvalósulása időszakában hatályos több rendelet rendelkezéseinek, nevezetesen a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (
HL 2003. L 270., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 4. kötet, 337. o.) 6. cikke (1) bekezdésének, az 1782/2003 rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet (
HL 2004. L 141., 18. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 44. kötet, 243. o.) 66. cikke (1) bekezdésének, a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19‑i 73/2009/EK tanácsi rendelet (
HL 2009. L 30., 16. o.
) 23. cikke (1) bekezdésének, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30‑i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (
HL 2009. L 316., 65. o.
) 70. cikke (4) bekezdésének és (8) bekezdése a) pontjának értelmezésére irányul.
E kérelmet a G. Teglgaard és a Fløjstrupgård I/S, valamint a Fødevareministeriets Klagecenter (az élelmezésügyi minisztérium panaszközpontja, Dánia) közötti, azon év meghatározása tárgyában folyó peres eljárásban terjesztették elő, amelynek tekintetében a mezőgazdasági termelőknek járó közvetlen kifizetések – a mezőgazdasági támogatások kölcsönös megfeleltetése körébe tartozó, a gazdálkodásra, illetve a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó szabályozás követelményeinek be nem tartása miatt – csökkenthetők.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1782/2003 rendelet (2) preambulumbekezdése az alábbiakat mondta ki:
„A közvetlen támogatás teljes kifizetését a mezőgazdasági földterülettel, a mezőgazdasági termeléssel és tevékenységekkel kapcsolatos szabályok betartásához kell kötni. E szabályok célja a környezetre, az élelmiszer‑biztonságra, az állategészségügyre és állatok kíméletére, valamint a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó alapvető előírásoknak a közös piacszervezés keretébe való beillesztése. Ezen alapvető előírások be nem tartása esetén a tagállamoknak arányos, objektív és a progresszivitás elvén alapuló ismérvek szerint részben vagy egészben vissza kell vonniuk a közvetlen támogatást. A támogatás ilyen alapon történő visszavonása nem sértheti a közösségi vagy a nemzeti jog alapján e rendeletben vagy a jövőben megállapításra kerülő szankciókat.”
E rendelet „Támogatáscsökkentés, illetve kizárás a támogatás köréből” című 6. cikke, az (1) bekezdésében, ekként rendelkezett:
„Amennyiben a mezőgazdasági termelő a neki közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás következtében nem tartja be a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírásokat, az előírások megsértésének naptári évében számára nyújtandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 10. és a 11. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását követően a 7. cikkben megállapított részletes szabályokkal összhangban csökkenteni vagy törölni kell.”
Az 1782/2003 rendeletnek „A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó részletes szabályok” című 7. cikke, az (1) bekezdésében ekként rendelkezett:
„A 6. cikkben említett támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó részletes szabályokat a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani. […]”
A 796/2004 rendelet (55)–(57) preambulumbekezdése értelmében:
„(55)
A Közösség pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében el kell fogadni a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalás elleni fellépés céljából. Külön rendelkezéseket kell hozni azokra az esetekre, amikor a szóban forgó különböző támogatási rendszerek általi támogathatósági feltételek tekintetében tapasztalhatók szabálytalanságok.
(56)
Az [1782/2003] rendeletben a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek tekintetében előirányzott, a támogatás csökkentésének és a támogatás köréből való kizárásnak a rendszere azonban eltérő céllal jött létre, nevezetesen, hogy a mezőgazdasági termelőket a kölcsönös megfeleltetés különböző területein – már meglévő – jogszabályok tiszteletben tartására ösztönözze.
(57)
Tekintettel az arányosság elvére, és a támogathatósági feltételek esetében, a
vis maior
esetekhez, valamint a rendkívüli és természeti körülményekhez kapcsolódó különleges problémák figyelembevételével támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből történő kizárást kell meghatározni. Kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek esetében a támogatáscsökkentés és a támogatás köréből történő kizárás csak abban az esetben alkalmazható, ha a mezőgazdasági termelő gondatlanul vagy szándékosan járt el. A támogatáscsökkentéseket és a támogatás köréből történő kizárást az elkövetett szabálytalanság súlyossága alapján kell besorolni, és egy vagy több támogatási rendszerből meghatározott időre történő teljes kizárásig terjedhetnek. A támogathatósági feltételek tekintetében figyelembe kell venni a különböző támogatási rendszerek sajátosságait.”
A 796/2004 rendelet II. részének „A támogatás kiszámításának alapja, támogatáscsökkentések és kizárások” címet viselő IV. címe tartalmazott egy, „A támogathatósági kritériumokkal kapcsolatos ténymegállapítások” című I. fejezetet és egy, „A kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos ténymegállapítások” című II. fejezetet, amely magában foglalta többek között a 65. és 66. cikket.
Az említett rendelet 65. cikke (4) bekezdésének szövege a következő volt:
„A meg nem felelést »meghatározottnak [helyesen: megállapítottnak]« kell tekinteni, ha e rendelettel összhangban vagy az illetékes ellenőrző hatóság számára valamely más forrásból ismertté vált információ nyomán végrehajtott valamely ellenőrzés eredményeképpen kerül megállapításra.”
A 796/2004 rendelet 66. cikke (1) bekezdésének első albekezdése ekként rendelkezett:
„A 71. cikk sérelme nélkül, ha a meghatározott meg nem felelés a mezőgazdasági termelő gondatlanságából fakad, csökkentést kell alkalmazni az [1782/2003] rendelet 2. cikkének d) pontja szerinti közvetlen kifizetések teljes összegén, amelyet a mezőgazdasági termelő számára a ténymegállapítás naptári éve során az általa benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelmek alapján odaítéltek vagy odaítéltek volna. Ez a támogatáscsökkentés főszabályként a teljes összeg 3%‑a.”
Az 1782/2003 rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. február 14‑i 146/2008/EK tanácsi rendelet (
HL 2008. L 46., 1. o.
) 1. cikke 1. pontjának a) alpontja a következőképpen módosította az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését:
„Amennyiben egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) soha nem teljesülnek a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírások, és e nem teljesítés az érintett naptári évben támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, akkor a 10. és a 11. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását követően az említett mezőgazdasági termelő számára folyósítandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 7. cikkben meghatározott részletes szabályokkal összhangban csökkenteni vagy törölni kell.
Az első albekezdést alkalmazni kell abban az esetben is, ha a követelmények említett nem teljesítése olyan cselekmény vagy mulasztás eredménye, amely közvetlenül annak a személynek róható fel, akinek a földterületet átadták, vagy aki azt átadta.
Az első és második albekezdésnek a 2008. évre való alkalmazásában a naptári év a 2008. április 1‑jétől december 31‑ig tartó időszaknak felel meg.
[…]”
A 146/2008 rendelet 3. cikke második bekezdésének a) pontja ekként rendelkezett:
„[A]z 1. cikk (1) bekezdésének a) pontját 2008. április 1‑jétől kell alkalmazni.”
Az 1782/2003 rendeletet hatályon kívül helyezte és felváltotta a 73/2009 rendelet, amelynek 23. cikke (1) bekezdésének első albekezdése előírta:
„Amennyiben egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) bármikor a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények vagy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások nem teljesülnek, és az előírások ezen megsértése az érintett naptári évben támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, akkor a 7., 10. és 11. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását követően az említett mezőgazdasági termelő számára folyósított vagy folyósítandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 24. cikkben meghatározott részletes szabályokkal összhangban csökkenteni kell, vagy az érintettet ki kell zárni a támogatottak köréből.”
A 73/2009 rendeletnek „A kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése esetén alkalmazandó támogatáscsökkentés és kizárás részletes szabályai” című 24. cikke, az (1) bekezdésében kimondta:
„A 23. cikkben említett támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó részletes szabályokat a 141. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani. […]”
A 73/2009 rendelet 146. cikke (1) bekezdésének első albekezdése ekként rendelkezett:
„Az 1782/2003/EK rendelet hatályát veszti.”
A 73/2009 rendelet 149. cikke a következőképpen rendelkezett:
„Ez a rendelet az
Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetésének napján [helyesen: kihirdetését követő napon] lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2009. január 1‑jétől kell alkalmazni.
[…]”
Az 1122/2009 rendelet hatályon kívül helyezte a 796/2000 rendeletet, és annak helyébe lépett.
Az 1122/2009 rendelet II. részének „A támogatás kiszámításának alapja, támogatáscsökkentések és a támogatás köréből való kizárások” című IV. címe tartalmazott egy, „A jogosultsági feltételekkel kapcsolatos ténymegállapítások” című II. fejezetet és egy, „A kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos ténymegállapítások” című III. fejezetet, amely többek között magában foglalta a 70. cikk (4) és (8) bekezdését, amelyek a következőképpen rendelkeztek:
„(4)   A meg nem felelést »meghatározottnak [helyesen: megállapítottnak]« kell tekinteni, ha valamely e rendelettel összhangban végrehajtott ellenőrzés eredményeképpen vagy az illetékes ellenőrző hatóság, adott esetben a kifizető ügynökség számára valamely más forrásból ismerté vált információ nyomán kerül megállapításra.
[…]
(8)   A támogatáscsökkentések alkalmazásában a csökkentés százalékos mértékét a következők teljes összegére kell alkalmazni:
a)
azon közvetlen támogatások teljes összege, amelyet az érintett mezőgazdasági termelőnek nyújtottak, vagy amely neki jár a ténymegállapítás naptári évében benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelme alapján
[…]”
A dán jog
A 2010. december 15‑i bekendtgørelse nr. 1697 om krydsoverensstemmelse (a kölcsönös megfeleltetésről szóló 1697. sz. rendelet; a továbbiakban: 1697. sz. rendelet) 3. cikke a következőképpen rendelkezett:
„(1)   A támogatásban részesülő mezőgazdasági termelőknek a gazdálkodás során a naptári év egészében ügyelniük kell a jelen rendelet 1. mellékletében felsorolt követelmények betartására.
[…]”
Az 1697. sz. rendelet 4. cikke értelmében:
„(1)   A 3. cikk (2) bekezdésében említett felügyeleti szervek jelzik a FødevareErhverv [élelmiszeripari ügynökség] felé a jelen rendelet 1. mellékletében felsorolt követelmények megsértésének eseteit. […]
(2)   A jelen rendelet 1. mellékletében szereplő követelmények megsértése százalékos csökkentést eredményezhet abban a naptári évben, amelyben beérkezett a támogatási kérelem vagy a kifizetési kérelem, és amelyben megállapították a jogsértést. Az élelmiszeripari ügynökség dönt a csökkentés összegéről az alkalmazandó közösségi rendelkezéseknek megfelelően.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
Egy rendőrségi nyomozás feltárta, hogy a 2006 és 2009 közötti időszakban számos dán mezőgazdasági termelő vásárolt vegyi trágyát egy olyan importőrtől, aki ezen eladásokat nem vezette be a szállítói nyilvántartásba, a termelők pedig e trágyák nitrogéntartalmát nem tüntették fel a trágyanyilvántartásaikban.
Az említett importőrnél lefoglalt ezen iratok alapján a Plantedirektoratet (növényfelügyeleti ügynökség, Dánia) közigazgatási ellenőrzést végzett a termelők trágyanyilvántartásaiban, és 2011. január 4‑én e termelők közül 125‑höz felvilágosításkéréssel fordult, amiatt, hogy meghaladták a trágyázásra vonatkozó nemzeti szabályok által engedélyezett nitrogénkvótákat, és ezáltal megsértették a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó kölcsönös megfeleltetési szabályokat.
Az ellenőrzések eredményeit megküldték a NaturErhvervstyrelsennek (mezőgazdasági és halászati ügynökség, Dánia; a továbbiakban: kifizető szervezet), amely eljárásokat kezdeményezett e termelőkkel szemben a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése miatt.
Miután a kifizető szervezet az érintett termelőknek átutalt támogatások csökkentésére vonatkozó határozatokat hozott azon év vagy évek tekintetében, amelyek során a kölcsönös megfeleltetés szabályait nem tartották be, 2012. november 26‑án az Európai Bizottsághoz fordult annak érdekében, hogy kiderítse, a támogatások csökkentését azon naptári év tekintetében kell‑e alkalmazni, amelynek során a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése felmerült, vagy pedig azon naptári év tekintetében, amelyben arra fény derült.
A kifizető szervezet szerint ugyanis úgy tűnt, hogy a Bizottság – a Számvevőszék 2011‑es költségvetés végrehajtására vonatkozó éves jelentésében (
HL 2012. C 344., 1. o.
), amelyhez mellékelték az intézmények válaszait – úgy vélekedett, hogy a mezőgazdasági termelők részére történő kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése miatti csökkentését azon naptári évben kell alkalmazni, amelyben a jogsértés megállapítására sor kerül.
2013. február 7‑i válaszában a Bizottság lényegében megerősítette, hogy azt az évet kell a kölcsönös megfeleltetés szabályainak be nem tartása megállapítása évének tekinteni, és arra az ebből eredő szankciókat alkalmazni, amelynek során az illetékes ellenőrző hatóság tudomást szerzett a szabályok be nem tartásáról.
Az 1697. sz. rendeletre támaszkodva, a kifizető szervezet következésképpen csökkentette az alapeljárás felperesei részére szánt közvetlen kifizetéseket azon év tekintetében, vagyis a 2011‑es év tekintetében, amelynek folyamán a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértését a növényfelügyeleti ügynökség megállapította.
E felpereseknek az élelmezésügyi minisztérium panaszközpontjához benyújtott panaszait elutasították.
Ugyanezen felperesek ezt követően kereseteket indítottak az Østre Landsret (keleti fellebbviteli bíróság, Dánia) előtt, ezen elutasító határozatok érvénytelenségére való hivatkozással.
G. Teglgaard az 1782/2003 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének szövegére támaszkodva úgy véli, hogy a közvetlen kifizetések csökkentésének éve a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértésének éve kell legyen. Szerinte a 796/2004 rendelet csupán azt pontosítja, hogy a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése a jogsértés megállapítása előtt nem szankcionálható, és nem módosíthatja az 1782/2003 rendeletet. Jelzi, hogy az általános jogelveknek megfelelően a jogsértés szankcionálását a tények felmerülésekor fennálló körülményekre tekintettel kell megállapítani. Szerinte a 73/2009 rendelet nem szolgálhat a hatálybalépése előtt felmerült tényekből eredő támogatáscsökkentés iránti kérelmek alapjául. Ráadásul kiemeli, hogy a kölcsönös megfeleltetési szabályok állítólagos be nem tartásának az ő esetében beláthatatlan következményei lennének, mivel a szankció 1908483,08 dán koronával (DKK) (hozzávetőleg 256157 euró) emelkedhetne, a közvetlen támogatásra jogosult területeknek a jogsértés felmerülésének és annak megállapításának éve közötti időszakban történt növekedése miatt.
A Fløjstrupgård arra hivatkozik, hogy a 73/2009 rendelet 23. cikke nem jelöli meg egyértelműen, hogy a közvetlen kifizetések csökkentésének azokra a kifizetésekre kell‑e vonatkozniuk, amelyeket a termelők azon év folyamán kaptak meg, amelynek során a kölcsönös megfeleltetés szabályait megsértették, vagy pedig azokra a kifizetésekre, amelyeket e jogsértés megállapításának éve folyamán kaptak meg. Kiemeli, hogy az ő esetében a közvetlen kifizetések csökkentése jelentősebb összegű lenne, ha azt az említett jogsértés megállapításának éve tekintetében alkalmaznák, a közvetlen támogatásra jogosult területeknek a jogsértés felmerülésének és annak megállapításának éve közötti időszakban történt növekedése miatt. Egy ilyen állapot ellentétes lenne a jogbiztonság elvével és a bizalomvédelem elvével, és a szerződési jog szempontjából beláthatatlan következménnyel járna.
Az élelmezésügyi minisztérium panaszközpontja szerint az egységes kifizetésre vonatkozó uniós rendeletek sajátos célja, hogy a mezőgazdasági termelőket a kölcsönös megfeleltetés különféle területein fennálló szabályok betartására ösztönözze, és így az e rendszerre vonatkozó rendelkezéseket e célra figyelemmel kell értelmezni. Következésképpen arra hivatkozik, hogy a kifizető szervezet helyesen vélekedett úgy, hogy neki az alapeljárás felperesei által megkapott közvetlen kifizetésekre a csökkentést azon év tekintetében kell alkalmaznia, amelynek során a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartását megállapították.
A kérdést előterjesztő bíróság kiemeli, hogy a Bíróság még nem nyilatkozott arról a kérdésről, hogy melyik év tekintetében kell alkalmazni a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentését olyan esetben, amikor az a naptári év, amelynek során a jogsértés felmerül, nem egyezik meg azzal a naptári évvel, amelynek során a jogsértést megállapítják. Szintén hangsúlyozza, hogy az 1782/2003 sz. rendelet 6. cikke (1) bekezdése szövegének különféle nyelvi változatai eltérnek.
E körülmények között az Østre Landsret (keleti fellebbviteli bíróság) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Amennyiben valamely mezőgazdasági termelő egy adott naptári évben nem teljesíti a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket vagy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokat, és ezért csökkenteni kell a mezőgazdasági termelőnek nyújtandó közvetlen kifizetéseket: lásd a 796/2004 bizottsági rendelet 66. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett [1782/2003 rendelet] 6. cikkének (1) bekezdését, úgy a támogatáscsökkentés kiszámításának alapja a mezőgazdasági termelőnek
a)
a nem teljesítés naptári évében, vagy
b)
a nem teljesítés meghatározásának/megállapításának (későbbi) naptári évében nyújtott közvetlen kifizetés?
2)
Ugyanez lesz az eredmény az 1122/2009 bizottsági rendelet 70. cikkének (4) bekezdésével és (8) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 73/2009 tanácsi rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti későbbi szabályok szerint?
3)
Amennyiben valamely mezőgazdasági termelő 2007‑ben és 2008‑ban nem teljesíti a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket vagy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokat, de a nem teljesítést csak 2011‑ben határozzák/állapítják meg, úgy a támogatáscsökkentésre a 796/2004 bizottsági rendelettel összefüggésben értelmezett [1782/2003 rendelet] vagy az 1122/2009 bizottsági rendelettel összefüggésben értelmezett [73/2009 rendelet] alkalmazandó?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első és a második kérdésről
Első és második kérdésével, amelyeket célszerű együttesen megválaszolni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra szeretne választ kapni, hogy egyrészt az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, e rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikkének (1) bekezdését és a 796/2004 rendelet 66. cikkének (1) bekezdését, másrészt a 73/2009 rendelet 23. cikkének (1) bekezdését, az 1122/2009 rendelet 70. cikkének (4) bekezdését és (8) bekezdésének a) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentéseit az azon naptári év tekintetében nyújtott vagy nyújtandó kifizetések alapján kell kiszámítani, amelynek során e jogsértés felmerült, vagy pedig azon év tekintetében, amelyben a jogsértést megállapították.
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az uniós jog valamely rendelkezésének értelmezéséhez nemcsak a szövegét, hanem a szövegkörnyezetét is, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek részét képezi (2014. november 6‑iFeakins ítélet,
C‑335/13
,
EU:C:2014:2343
,
35.
pont; 2015. november 12‑iJakutis és Kretingalės kooperatinė ŽŪB ítélet,
C‑103/14
,
EU:C:2015:752
,
93.
pont).
Bár annak francia nyelvű változata szerint az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében az a szöveg szerepel, hogy „le montant total des paiements directs à octroyer au titre de l’année civile au cours de laquelle le non‑respect est constaté est réduit ou supprimé”, ugyanezen cikk szövege az e rendelet elfogadásakor rendelkezésre álló nyelvi változatok szinte mindegyikében lényegében úgy szerepelt, hogy „az azon naptári év tekintetében nyújtandó közvetlen kifizetések teljes összegét, amelynek során a jogsértés/be nem tartás felmerült, csökkenteni kell vagy meg kell vonni [nem hivatalos fordítás]”.
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy egy uniós jogi rendelkezés valamely nyelvi változatának megfogalmazása nem szolgálhat e rendelkezés értelmezésének kizárólagos alapjául, illetve nem élvezhet elsőbbséget más nyelvi változatokkal szemben (2016. március 17‑iKødbranchens Fællesråd ítélet,
C‑112/15
,
EU:C:2016:185
,
36.
pont).
Az uniós jog rendelkezéseit ugyanis egységesen kell értelmezni és alkalmazni az Unió valamennyi nyelvén készült változatok figyelembevételével, és és ezért – amennyiben e változatok eltérnek egymástól – az érintett rendelkezést azon szabályozás általános rendszerének és céljának figyelembevételével kell értelmezni, amelynek e rendelkezés részét képezi (2011. május 5‑iKurt und Thomas Etling és társai ítélet,
C‑230/09 és C‑231/09
,
EU:C:2011:271
,
60.
pont; 2016. március 17‑iKødbranchens Fællesråd ítélet,
C‑112/15
,
EU:C:2016:185
,
36.
pont).
Ebből következik, hogy figyelemmel az 1782/2003 rendelet 6. cikke (1) bekezdése szövegének különféle nyelvi változatai között fennálló, a jelen ítélet 36. pontjában megállapított eltérésekre, e rendelkezést főként azon szabályozás általános rendszerének és céljának figyelembevételével kell értelmezni, amelynek az a részét képezi.
Az 1782/2003 rendelet általános rendszere és célja a kölcsönös megfeleltetési szabályok terén e rendelet (2) preambulumbekezdéséből vezethető le, amely a közvetlen támogatások teljes kifizetését a mezőgazdasági földterülettel, a mezőgazdasági termeléssel és tevékenységekkel kapcsolatos azon szabályok betartásához köti, amelyek célja, hogy a közös piacszervezés keretében a környezetre, az élelmiszer‑biztonságra, az állategészségügyre és állatok kíméletére, valamint a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó alapvető előírásokat vezessen be. Ezen előírások be nem tartása esetén a tagállamoknak e támogatások folyósítását – arányos, objektív és a fokozatosság elvén alapuló szempontok szerint – részben vagy egészben fel kell függeszteniük.
Ami az említett rendelet 6. cikkének (1) bekezdését illeti, az pontosítja, hogy az ilyen támogatások csökkentése vagy megvonása/törlése akkor következik be, ha a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása az érintett mezőgazdasági termelőnek felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye.
Az 1782/2003 rendelet tehát arra kötelezi a mezőgazdasági termelőket, hogy minden egyes gazdálkodási évben betartsák a gazdálkodásra és a mezőgazdasági földterület jó mezőgazdasági és ökológiai állapotára vonatkozó azon jogszabályi követelményeket, amelyek kölcsönös megfeleltetési szabályokat képeznek.
Márpedig e szabályok betartása csak akkor nyerheti el teljes értelmét, ha azok megsértésének – ami hanyagság vagy szándékos cselekmény eredménye – szankciója az e jogsértést naptári éve tekintetében nyújtott vagy nyújtandó közvetlen kifizetések csökkentésében vagy megvonásában nyilvánul meg. Ugyanis csak az efféle megfeleltetés képes fenntartani a kapcsolatot a mezőgazdasági termelőnek a szankció alapjául szolgáló magatartása és a szankció között.
Kétségtelen, hogy a 796/2004 rendelet 66. cikke, a rendelet elfogadásakor rendelkezésre álló valamennyi nyelvi változata szerint úgy rendelkezett, hogy a csökkentést a mezőgazdasági termelő által átvett vagy átvételre kerülő közvetlen kifizetések összegére kell alkalmazni, azon kérelmek tekintetében, amelyeket azon naptári évben nyújtottak vagy nyújtanak be, amelynek során a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartását megállapították.
Ennélfogva e 66. cikk szövegéből nem lehet azt a következtetést levonni, amint azt a Bizottság is állítja, hogy a csökkentést az említett megállapítás naptári éve tekintetében átvett vagy átvételre kerülő közvetlen kifizetések összegére vonatkozóan kellene kiszámítani. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendeletben foglalt felhatalmazó rendelkezés alapján elfogadott végrehajtási rendelet nem térhet el azon alaprendelet rendelkezéseitől, amelyből az mint másodlagos jogszabály levezethető (1999. március 2‑iSpanyolország kontra Bizottság ítélet,
C‑179/97
,
EU:C:1999:109
,
20.
pont). Ily módon tehát az említett 66. cikk (1) bekezdése nem értelmezhető úgy, hogy az kétségbe vonja a kapcsolatot a mezőgazdasági termelőnek a szankció alapjául szolgáló magatartása és a szankció között, azáltal, hogy eltérést enged az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon alapszabálytól, amely szerint a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartásának következménye az azon naptári év tekintetében nyújtott vagy nyújtandó közvetlen kifizetések csökkentése vagy törlése/megvonása lesz, amelynek során e jogsértésre sor került.
Ugyanis, az 1782/2003 rendeletre figyelemmel értelmezve, a 796/2004 rendelet a 66. cikkében a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentésére vonatkozó részletes szabályokat határozza meg, amint azt az 1782/2003 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja. Az említett 66. cikk valójában a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentése alkalmazásának részletes szabályaira vonatkozik, és nem e csökkentés (összege) kiszámításának szabályaira. Azáltal, hogy csökkentést alkalmaz a mezőgazdasági termelő által átvett vagy átvételre kerülő közvetlen kifizetések összegére azon naptári év tekintetében, amelynek során e jogsértést megállapították, a 796/2004 rendelet 66. cikke biztosítja, hogy az e csökkentésnek megfelelő összeg visszatéríttetésére ténylegesen is sor kerüljön, a mezőgazdasági termelőnek járó kifizetésekből történő levonás útján. Ezáltal e cikk biztosítani képes mind a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentések tényleges alkalmazását, mind az Unió mezőgazdasági alapjainak terhére történő kifizetések megfelelő felhasználását.
Másfelől ezen értelmezést erősíti meg az egyenlő bánásmód, az arányosság és a jogbiztonság elve is.
Először is, mind abban az esetben, amikor a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartását ugyanabban az évben állapítják meg, mint amelyben arra sor került, mind abban az esetben, amikor e be nem tartást valamely későbbi évben állapítják meg, mint annak felmerülése, a csökkentés kiszámításának alapja azonos. Ugyanis mindkét esetben a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartásának felmerülése évére vonatkozó közvetlen kifizetések képezik az alapot. E megoldás így lehetővé teszi azon kockázat kizárását, hogy azon kifizetések összege, amelyekre a csökkentést alkalmazzák, nettó értékben magasabb legyen, mint azon kifizetések összege, amelyeket azon évben nyújtanak, amelyben a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása felmerül, vagy hogy ezzel ellenkezőleg, az alkalmazott csökkentés nettó értében alacsonyabb legyen olyan esetben, amikor a be nem tartás felmerülésének éve és a megállapítás éve közötti időszakban nyújtott közvetlen kifizetések összege csökken. E megoldás tehát alkalmas a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítására.
Ezt követően emlékeztetni kell arra, hogy az arányosság elve megköveteli, hogy az uniós intézmények aktusai alkalmasak legyenek az érintett szabályozással kitűzött jogszerű célok megvalósítására, és ne lépjenek túl az azok eléréséhez szükséges mértéken, így amennyiben több alkalmas intézkedés kínálkozik, a kevésbé kényszerítő intézkedéshez kell folyamodni, és az okozott hátrányok a kitűzött célokhoz képest nem lehetnek aránytalanul nagyok (2017. június 14‑iTofuTown.com ítélet,
C‑422/16
,
EU:C:2017:458
,
45.
pont).
Márpedig megjegyzendő, hogy a Bizottság, írásbeli észrevételeiben, maga is elismerte, hogy a főtanácsnok által indítványának 96. pontjában leírt körülmények esetén a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartásának megállapítása évének figyelembevétele a közvetlen kifizetések csökkentésének vagy megvonásának kiszámításához nem biztosítja a kapcsolatot a mezőgazdasági termelőnek az e csökkentés vagy megvonás alapjául szolgáló magatartása és e szankció között.
Az arányosság elvének tiszteletben tartása viszont minden olyan esetben teljesül, ha a közvetlen kifizetések csökkentését vagy megvonását az azon év tekintetében nyújtott vagy nyújtandó közvetlen kifizetések összegére alkalmazzák, amelynek során a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása felmerül, hiszen így e kapcsolat megmarad. Ugyanis az így alkalmazott csökkentés vagy megvonás alkalmas az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében kitűzött cél elérésére, ami nem más, mint a kölcsönös megfeleltetés szabályainak be nem tartásának szankcionálása, és nem lépi túl az e cél eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket sem.
Végül a jogbiztonság elve megköveteli, hogy az uniós szabályozás tegye lehetővé az érdekeltek számára az ennek alapján őket terhelő kötelezettségek terjedelmének pontos ismeretét, mivel képeseknek kell lenniük arra, hogy egyértelműen megismerhessék jogaikat és kötelezettségeiket, és ezeknek megfelelően járjanak el (2017. március 9‑iDoux ítélet,
C‑141/15
,
EU:C:2017:188
,
22.
pont; 2017. december 20‑iErzeugerorganisation Tiefkühlgemüse ítélet,
C‑516/16
,
EU:C:2017:1011
,
98.
pont).
Amint azt az alapeljárás felperesei hangsúlyozzák, ha a közvetlen kifizetések csökkentésének kiszámításához a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása megállapításának évét kell figyelembe venni, az az érintett mezőgazdasági termelő számára megnehezíti az őt terhelő pénzügyi következmények kiszámíthatóságát, hiszen azok az anyagi feltételek, mint például a megművelt hektárok száma, amelyekre tekintettel e kifizetéseket nyújtják, egyik évről a másikra jelentősen változhatnak, miközben a kölcsönös megfeleltetés szabályai (betartása) ellenőrzésének időpontja véletlenszerű. Márpedig ilyen kockázat nem áll fenn, ha a közvetlen kifizetések csökkentését vagy megvonását az azon naptári évben nyújtott vagy nyújtandó közvetlen kifizetések összegére alkalmazzák, amelynek során a kölcsönös megfeleltetési szabályok megsértésére sor került, hiszen ily módon az e jogsértés felmerülését követő anyagi feltételek esetleges változása nem lenne kihatással azon pénzügyi következményekre, amelyeket a termelőnek kell viselnie.
Következésképpen az 1782/2003 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok megsértése miatti csökkentéseit az azon naptári évben nyújtott vagy nyújtandó kifizetések alapján kell kiszámítani, amelynek során e jogsértés felmerül. A 796/2004 rendelet 66. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az így kiszámított csökkentéseket az azon év vonatkozásában átvett vagy átvételre kerülő kifizetésekkel szemben kell beszámítani, amelynek során az említett jogsértést megállapítják.
Az 1782/2003 rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikkének (1) bekezdését ugyanígy kell értelmezni. E 6. cikk (1) bekezdésének módosított változata, minden egyes nyelvi változatában azonos módon, már nem hivatkozik a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása megállapításának évére. Ezzel szemben, „az adott naptári évre”, illetve „az érintett naptári évre” való hivatkozással az említett 6. cikk (1) bekezdésének módosított változata továbbra is a be nem tartás felmerülésének évéhez ragaszkodik a közvetlen kifizetések csökkentésére vagy megvonására vonatkozó döntés meghozatalánál. A 796/2004 rendeletre való közvetett utalás, „[…] az említett mezőgazdasági termelő számára folyósítandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 7. cikkben meghatározott részletes szabályokkal összhangban csökkenteni vagy törölni kell” tagmondattal, csupán a csökkentésnek vagy a megvonásnak az említett be nem tartás megállapításának évében átvett vagy átvételre kerülő közvetlen kifizetések összegeire való alkalmazásának részletes szabályaira utal vissza, amint az a jelen ítélet 46. pontjában már megállapításra került.
E megállapítások a 73/2009 rendelet 23. cikke (1) bekezdésének – amely lényegében az 1782/2003 rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikke (1) bekezdését ismétli meg – értelmezésére is érvényesek.
Ami az 1122/2009 rendelet 70. cikkének (4) bekezdését és (8) bekezdésének a) pontját illeti, egyrészt azt kell megállapítani, hogy itt közvetlen relevanciája kizárólag e cikk (8) bekezdése a) pontjának van, hiszen azt írja elő, hogy „[a] támogatáscsökkentések alkalmazásában a csökkentés százalékos mértékét […] azon közvetlen támogatások teljes összeg[ére kell alkalmazni], amelyet az érintett mezőgazdasági termelőnek nyújtottak, vagy amely neki jár a ténymegállapítás naptári évében benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelme alapján”.
Másrészt, a jelen ítélet 46. pontjában a796/2004 rendelet 66. cikke (1) bekezdésének értelmezése kapcsán tett megállapítások az 1122/2009 rendelet 70. cikke (8) bekezdésének a) pontjának – amely a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentése alkalmazásának részletes szabályaira, és nem e csökkentés kiszámításának szabályaira vonatkozik – értelmezésére is érvényesek.
A fenti megfontolások egészére tekintettel az első és a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy:
–
Az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, e rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikkének (1) bekezdését és a 73/2009 rendelet 23. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentéseit az azon év tekintetében nyújtott vagy nyújtandó kifizetéseket alapul véve kell kiszámítani, amelynek során e jogsértésre sor került.
–
A 796/2004 rendelet 66. cikkének (1) bekezdését és az 1122/2009 rendelet 70. cikke (8) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a közvetlen kifizetések így kiszámított csökkentéseit az azon év tekintetében átvett vagy átvételre kerülő kifizetésekre kell alkalmazni, amelynek során a kölcsönös megfeleltetési szabályok megsértését megállapítják.
A harmadik kérdésről
Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra szeretne választ kapni, hogy mely uniós rendelkezések alkalmazandók a közvetlen kifizetések csökkentésének kiszámítására olyan esetben, amikor valamely mezőgazdasági termelő nem tartotta be a kölcsönös megfeleltetési szabályokat a 2007–2008 év során, de a jogsértés tényét csak 2011‑ben állapították meg.
Egyrészt emlékeztetni kell arra, hogy a jogbiztonság elve szerint minden egyes eset tényállását – kifejezett ellentétes rendelkezés hiányában – rendszerint a megvalósulásakor hatályos jogszabályok fényében kell vizsgálni (lásd: 2012. február 14‑iToshiba Corporation és társai ítélet,
C‑17/10
,
EU:C:2012:72
,
50.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Márpedig sem a 73/2009 rendelet 23. cikke (1) bekezdésének szövege, sem célja, sem annak általános logikája nem tartalmaz egyértelmű utalásokat azt illetően, hogy e rendelkezés visszaható hatállyal is alkalmazható lenne.
Ily módon, ami a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentéseit illeti, rájuk azokat az uniós rendelkezéseket kell alkalmazni, amelyek a csökkentések meghatározásának alapjául szolgáló, szóban forgó jogsértés felmerülésének időpontjában voltak alkalmazandók.
Másrészt, a 73/2009 rendelet egymással együttesen értelmezett 146. és 149. cikkének olvasatából következik, az 1782/2003 rendeletet 2009. január 1‑jei hatállyal hatályon kívül helyezték. Ezenfelül a 146/2008 rendelet 3. cikke második bekezdésének a) pontjából az következik, hogy az 1782/2003 rendeletnek a 146/2008 rendelet 1. cikkében foglalt 6. cikke (1) bekezdésének módosítását 2008. április 1‑jétől kellett alkalmazni. Az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését tehát 2007‑ben, sőt, egészen 2008. március 31‑éig alkalmazni kellett, mivel e rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikkének (1) bekezdése 2008. április 1‑jétől 2008. december 31‑éig volt alkalmazandó.
E tekintetben az 1782/2003 rendelet 2. cikkének e) pontja határozza meg az adott naptári évre vonatkozó kifizetéseket, illetve a referencia‑időszakban mint az érintett év vagy évek tekintetében nyújtott vagy nyújtandó kifizetéseket, ideértve mindazokat a kifizetéseket is, amelyeket az ezen naptári év vagy évek során kezdődő időszakok tekintetében nyújtanak.
Következésképpen a 2007‑es év és a 2008‑as év első három hónapja tekintetében nyújtott közvetlen kifizetésekre, valamint a 2007‑es év és ezen első három hónap során kezdődő időszakok tekintetében nyújtandó kifizetésekre az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdése volt alkalmazandó, a 2008 áprilisától decemberig tartó időszak tekintetében nyújtott közvetlen kifizetésekre, valamint az ezen kilenc hónap során kezdődő időszakok tekintetében nyújtott kifizetésekre pedig e rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikkének (1) bekezdése volt alkalmazandó.
A fenti megfontolásokra tekintettel a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy olyan esetben, amikor valamely mezőgazdasági termelő nem tartotta be a kölcsönös megfeleltetési szabályokat a 2007–2008 év során, de a jogsértés tényét csak 2011‑ben állapították meg, a közvetlen kifizetések csökkentésének kiszámítására alkalmazandó uniós rendelkezés a 2007‑es év és 2008 első három hónapja tekintetében az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdése, a 2008 áprilisától decemberéig tartó időszak tekintetében pedig e rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikkének (1) bekezdése.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:

1)
A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, a 2008. február 14‑i 146/2008/EK tanácsi rendelettel módosított 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését és a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003 rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19‑i 73/2009/EK tanácsi rendelet 23. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a közvetlen kifizetéseknek a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartása miatti csökkentéseit az azon év tekintetében nyújtott vagy nyújtandó kifizetéseket alapul véve kell kiszámítani, amelynek során e jogsértésre sor került.
Az 1782/2003 rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet 66. cikkének (1) bekezdését és a 73/2009 rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30‑i 1122/2009/EK bizottsági rendelet 70. cikke (8) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy a közvetlen kifizetések így kiszámított csökkentéseit az azon naptári év tekintetében átvett vagy átvételre kerülő kifizetésekre kell alkalmazni, amelynek során a kölcsönös megfeleltetési szabályok be nem tartását megállapítják.

2)
Olyan esetben, amikor valamely mezőgazdasági termelő nem tartotta be a kölcsönös megfeleltetési szabályokat a 2007–2008 év során, de a jogsértés tényét csak 2011‑ben állapították meg, a közvetlen kifizetések csökkentésének kiszámítására alkalmazandó uniós rendelkezés a 2007‑es év és 2008 első három hónapja tekintetében az 1782/2003 rendelet 6. cikkének (1) bekezdése, a 2008 áprilisától decemberéig tartó időszak tekintetében pedig e rendeletnek a 146/2008 rendelettel módosított 6. cikkének (1) bekezdése.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: dán.