CELEX: 62017CJ0073
Ieškinys dėl panaikinimo
Institucinė teisė
Protokolas dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos
Europos Parlamentas
Sąvoka „biudžeto sesija“, vykstanti Strasbūre (Prancūzija)
SESV 314 straipsnis
Biudžeto tvirtinimo įgaliojimų įgyvendinimas per papildomą plenarinę sesiją Briuselyje (Belgija)

Ieškiniu Prancūzijos Respublika prašo panaikinti su Europos Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto patvirtinimu susijusius keturis Europos Parlamento aktus (toliau kartu – ginčijami aktai), būtent:
–
2016 m. lapkričio 30 d. Parlamento plenarinio posėdžio darbotvarkę (dokumentas P8_OJ(2016)11‑30) tiek, kiek į ją įtrauktas Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto svarstymas;
–
2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento plenarinio posėdžio darbotvarkę (dokumentas P8_OJ(2016)12‑01) tiek, kiek į ją įtrauktas balsavimas su paaiškinimais dėl balsavimo dėl šio bendro projekto;
–
2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento teisėkūros rezoliuciją (dokumentas T8‑0475/2016, P8_TA‑PROV(2016)0475) dėl minėto bendro projekto ir
–
2016 m. gruodžio 1 d. aktą, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai patvirtintas.
Teisinis pagrindas
1992 m. gruodžio 12 d. valstybių narių vyriausybės, remdamosi EEB sutarties 216 straipsniu, EAPB sutarties 77 straipsniu ir EAEB sutarties 189 straipsniu, bendru sutarimu priėmė Sprendimą dėl Europos Bendrijų institucijų, taip pat tam tikrų įstaigų ir departamentų būstinių vietos (
OL C 341, 1992, p. 1
; toliau – Edinburgo sprendimas).
Tarpvyriausybinėje konferencijoje, kurioje patvirtinta Amsterdamo sutartis, Edinburgo sprendimo tekstas pridėtas prie ES, EB, EAPB ir EAEB sutarčių kaip protokolas.
Šiuo metu Protokolo dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų ir padalinių būstinių vietos, pridėto prie ES, ESV ir EAEB sutarčių (toliau – Protokolas dėl institucijų būstinių vietos), vienintelio straipsnio a punkte, kuris yra tapatus Edinburgo sprendimo 1 straipsnio a punktui, nustatyta:
„Europos Parlamento būstinė yra Strasbūre, kur vyksta 12 mėnesinių plenarinių sesijų, įskaitant biudžeto sesiją. Papildomi plenarinės sesijos posėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento komitetų posėdžiai vyksta Briuselyje. Europos Parlamento [g]eneralinio sekretoriato ir jo padalinių būstinės lieka Liuksemburge.“
SESV 314 straipsnyje, be kita ko, nustatyta:
„Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami sprendimą pagal specialią teisėkūros procedūrą, nustato Sąjungos metinį biudžetą pagal toliau pateikiamas nuostatas.
<…>
3.   Taryba priima savo poziciją dėl biudžeto projekto ir ją perduoda Europos Parlamentui ne vėliau kaip iki tų metų, po kurių tas biudžetas bus vykdomas, spalio 1 d. <…>
4.   Jei per keturiasdešimt dvi dienas nuo tokio pranešimo gavimo Europos Parlamentas:
<…>
c)
savo narių balsų dauguma priima pakeitimus, iš dalies keistas projektas perduodamas Tarybai ir Komisijai. Europos Parlamento pirmininkas, sutikus Tarybos pirmininkui, nedelsdamas sušaukia Taikinimo komiteto posėdį. <…>
5.   Taikinimo komitetui, sudarytam iš Tarybos narių arba jų atstovų ir tiek pat narių, atstovaujančių Europos Parlamentui, keliama užduotis per dvidešimt vieną dieną nuo jo sušaukimo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos pozicijomis, kvalifikuota Tarybos narių arba jų atstovų balsų dauguma ir Europos Parlamentui atstovaujančių narių balsų dauguma pasiekti susitarimą dėl bendro projekto.
<…>
6.   Jei per 5 dalyje nurodytą dvidešimt vienos dienos laikotarpį Taikinimo komitetas susitaria dėl bendro projekto, Europos Parlamentas ir Taryba per keturiolika dienų nuo to susitarimo dienos turi kiekvienas atskirai patvirtinti bendrą projektą.
7.   Jei per 6 dalyje nurodytą keturiolikos dienų laikotarpį:
a)
Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina bendrą projektą arba nepriima sprendimo, arba jei viena iš šių institucijų patvirtina bendrą projektą, o kita nepriima sprendimo, biudžetas laikomas galutinai priimtu pagal bendrą projektą, arba
b)
Europos Parlamentas jį sudarančių narių balsų dauguma ir Taryba atmeta bendrą projektą arba jei viena iš šių institucijų atmeta bendrą projektą, o kita nepriima sprendimo, Komisija pateikia naują biudžeto projektą, arba
<…>
d)
Europos Parlamentas patvirtina bendrą projektą, o Taryba jį atmeta, Europos Parlamentas per keturiolika dienų nuo Tarybos atmetimo dienos jį sudarančių narių balsų dauguma ir trijų penktadalių atiduotų balsų dauguma gali nuspręsti patvirtinti visus ar kai kuriuos 4 dalies c punkte nurodytus pakeitimus. Kai Europos Parlamento pakeitimas nepatvirtinamas, išlaikoma Taikinimo komitete sutarta pozicija dėl biudžeto eilutės, kuriai taikytas pakeitimas. Tuo remiantis, biudžetas laikomas galutinai priimtu.
<…>
9.   Užbaigus šiame straipsnyje nustatytą procedūrą, Europos Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas galutinai priimtas.
10.   Kiekviena institucija naudojasi šiuo straipsniu jai suteiktais įgaliojimais, vadovaudamasi Sutartimis ir jomis remiantis priimtais aktais, ypač atsižvelgdama į Sąjungos nuosavus išteklius ir pajamų bei išlaidų pusiausvyrą.“
Ginčui taikytinos redakcijos Pralemento darbo tvarkos taisyklių (toliau – Darbo tvarkos taisyklės) 156 straipsnyje „Terminai“ nustatyta:
„Dėl dokumento teksto diskusijos gali būti rengiamos ir dėl jo balsuojama tik tada, jei jis buvo išdalytas ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, išskyrus 135 ir 154 straipsniuose nurodytus skubos atvejus.“
Darbo tvarkos taisyklių 158 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[v]isi Parlamento dokumentai rengiami oficialiosiomis kalbomis“.
Ginčo aplinkybės
2015 m. gegužės 20 d. Parlamentas patvirtino 2016 m. plenarinių sesijų kalendorių, pagal kurį, be kita ko, numatytos eilinės plenarinės sesijos Strasbūre (Prancūzija) 2016 m. spalio 24–27 d., lapkričio 21–24 d. ir gruodžio 12–15 d., taip pat papildoma plenarinė sesija Briuselyje (Belgija) 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d.
2016 m. liepos 18 d. Komisija paskelbė Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto projektą. 2016 m. rugsėjo 14 d. Taryba pateikė Parlamentui savo poziciją dėl šio projekto. Po balsavimo Biudžeto komitete ir svarstymų per eilinę plenarinę sesiją, vykusią Strasbūre 2016 m. spalio 24–27 d., Parlamentas 2016 m. spalio 26 d. priėmė teisėkūros rezoliuciją, kurioje pateikė minėto projekto pakeitimus. 2016 m. spalio 27 d. tarp Parlamento ir Tarybos prasidėjo biudžeto taikinimo procedūra. Po šios procedūros 2016 m. lapkričio 17 d. buvo pasiektas susitarimas dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto ir tą pačią dieną jis buvo perduotas Parlamentui ir Tarybai. Šio susitarimo tekstą techniškai sutvarkė Komisijos tarnybos tam, kad būtų pritaikytos biudžeto ir teisės sąvokos. Taip sutvarkytas bendras biudžeto projektas buvo perduotas Parlamentui 2016 m. lapkričio 24 d. popietę.
2016 m. lapkričio 28 d. Taryba patvirtino Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendrą projektą. Parlamentas svarstymą ir balsavimą dėl šio projekto įtraukė ne į 2016 m. lapkričio 21–24 d. Strasbūre vykusios eilinės plenarinės sesijos darbotvarkę, bet į 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Briuselyje vykusios papildomos plenarinės sesijos darbotvarkę. 2016 m. gruodžio 1 d. teisėkūros rezoliucija Parlamentas patvirtino minėtą projektą. Tą pačią dieną Parlamento pirmininkas per plenarinę sesiją paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas.
Procesas Teisingumo Teisme ir šalių reikalavimai
Prancūzijos Respublika Teisingumo Teismo prašo:
–
panaikinti ginčijamus aktus;
–
išlaikyti akto, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas, pasekmes, kol šis biudžetas bus galutinai priimtas Sutartis atitinkančiu aktu, per pagrįstą terminą, skaičiuojamą nuo sprendimo paskelbimo dienos, ir
–
priteisti iš Parlamento bylinėjimosi išlaidas.
Parlamentas Teisingumo Teismo prašo:
–
pripažinti ieškinį nepriimtinu tiek, kiek jis yra susijęs su dviem Parlamento 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. plenarinių sesijų darbotvarkėmis ir 2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento teisėkūros rezoliucija;
–
atmesti ieškinį,
–
priteisti iš Prancūzijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas ir
–
nepatenkinus šių reikalavimų, išlaikyti akto, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas, pasekmes, kol per pagrįstą terminą įsigalios naujas jį pakeisiantis aktas.
2017 m. birželio 7 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutartimi Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei leista įstoti į bylą palaikyti Prancūzijos Respublikos reikalavimų.
Dėl ieškinio
Dėl priimtinumo
Parlamentas tvirtina, kad ieškinys yra nepriimtinas tiek, kiek jis yra susijęs su dviem 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Parlamento plenarinių sesijų darbotvarkėmis ir 2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento teisėkūros rezoliucija. Šios dvi darbotvarkės yra visiškai vidaus organizavimo priemonės, kurios neturi teisinio poveikio tretiesiems asmenims. Dėl teisėkūros rezoliucijos reikia pažymėti, kad ji yra tik parengiamasis aktas prieš priimant aktą, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas.
Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad į 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. plenarinių sesijų darbotvarkes įtraukdamas Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto svarstymą ir balsavimą Parlamentas priėmė sprendimą savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimus pagal SESV 314 straipsnio 6 dalį įgyvendinti per papildomą plenarinę sesiją Briuselyje. Klausimas, ar šios dvi darbotvarkės yra susijusios vien su Parlamento vidaus darbo organizavimu, ar vis dėlto sukelia teisinių padarinių tretiesiems asmenims, o tokius padarinius lemia šios institucijos savo įgaliojimų įgyvendinimas, yra neatskiriamas nuo jų turinio nagrinėjimo, taigi ir ieškinių nagrinėjimo iš esmės, todėl šis klausimas neturėtų būti vertinimas nagrinėjant ieškinio priimtinumą (šiuo klausimu žr. 1983 m. vasario 10 d. Sprendimo Liuksemburgas / Parlamentas,
230/81
,
EU:C:1983:32
,
punktą; 1991 m. lapkričio 28 d. Sprendimo Liuksemburgas / Parlamentas,
C‑213/88 ir C‑39/89
,
EU:C:1991:449
,
punktą ir 2012 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
C‑237/11 ir C‑238/11
,
EU:C:2012:796
,
punktą).
Dėl 2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento teisėkūros rezoliucijos reikia priminti, kad Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, jog Parlamento atliktas metinio biudžeto projekto svarstymas antrą kartą remiantis EEB sutarties 203 straipsnio 6 dalimi gali būti ieškinio dėl panaikinimo dalykas. Iš tiesų, pagal šio straipsnio 10 dalį (vėliau – EB sutarties 203 straipsnio 10 dalis, kuri vėliau tapo EB 272 straipsnio 10 dalimi; dar vėliau – SESV 314 straipsnio 10 dalis), kiekviena institucija naudojasi jai biudžeto srityje suteiktais įgaliojimais, laikydamasi Sutarties nuostatų. Jeigu nebūtų galimybės perduoti Teisingumo Teismui tikrinti minėtu straipsniu grindžiamų biudžeto valdymo institucijos aktų, šią biudžeto valdymo instituciją sudarančios institucijos galėtų kėsintis į valstybių narių ar kitų institucijų kompetenciją arba viršyti joms suteiktus įgaliojimus (šiuo klausimu žr. 1986 m. liepos 3 d. Sprendimo Taryba / Parlamentas,
34/86
,
EU:C:1986:291
,
punktą). Tokia išvada
mutatis mutandis
taikytina ir 2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento teisėkūros rezoliucijai, per antrąją svarstymą patvirtinančiai Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendrą projektą remiantis SESV 314 straipsnio 6 dalimi.
Remiantis tuo, darytina išvada, kad ieškinys priimtinas.
Dėl esmės
Šalių argumentai
Prancūzijos Respublika, palaikoma Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, nurodo vienintelį pagrindą, susijusį su tuo, kad ginčijamais aktais buvo pažeistas Protokolas dėl institucijų būstinių vietos. Pagal šio protokolo vienintelio straipsnio a punktą Parlamentas visus biudžeto tvirtinimo įgaliojimus, kuriuos jam suteikia SESV 314 straipsnis, įgyvendina per eilines plenarines sesijas Strasbūre. Šiuo atveju ši institucija pažeidė minėtą taisyklę, nes svarstymus ir balsavimus dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto, remdamasi šio straipsnio 6 dalimi, įtraukė į papildomos plenarinės sesijos, kuri įvyko Briuselyje 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d., darbotvarkę, taip pat minėto 314 straipsnio 9 dalimi grindžiamu Parlamento pirmininko aktu per tą pačią papildomą plenarinę sesiją paskelbė, kad šis biudžetas yra galutinai priimtas.
Iš tiesų, minėto protokolo vienintelio straipsnio a punkte įtvirtintoje taisyklėje nenumatyta jokios išimties. Nors Prancūzijos Respublika neprieštarauja, kad kai kurie aktai, susiję su biudžeto vykdymu, būtų priimti per papildomas plenarines sesijas, be kita ko, siekiant atsižvelgti į tam tikrus nenumatytus įvykius, ši praktika neturėtų būti toleruojama, kiek tai susiję su SESV 314 straipsnyje reglamentuojama biudžeto procedūra, po kurios priimamas Sąjungos metinis biudžetas ir kuri yra svarbus jos demokratinio gyvenimo momentas.
Prancūzijos Respublikos teigimu, šio 314 straipsnio nuostatos turi būti derinamos su taisyklėmis, susijusiomis su Parlamento būstine ir išplaukiančiomis iš Protokolo dėl institucijų būstinių vietos, kuris, remiantis ESS 51 straipsniu, yra sudedamoji Sutarčių dalis ir yra tokios pačios teisinės galios kaip ir SESV 314 straipsnis. Taigi, apribojimai, išplaukiantys iš pastarajame straipsnyje nustatytų terminų, neturėtų būti viršesni už minėtame protokole numatytas pareigas, susijusias su Parlamento būstine, juo labiau kad jie gali būti suderinami.
Šiuo klausimu Prancūzijos Respublika mano, kad ši institucija privalo patvirtinti eilinių plenarinių sesijų Strasbūre darbotvarkę taip, kad kiekviena iš jų būtų suplanuota per SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatytą keturiolikos dienų terminą tam, kad Parlamentas galėtų balsuoti dėl metinio biudžeto bendro projekto po taikinimo procedūros. Tais atvejais, kai Taikinimo komitetas, kaip įprasta, išnaudotų dvidešimt vienos dienos taikinimo laikotarpį, numatytą pastarojo straipsnio 5 dalyje, būtų galima numatyti susitarimo dėl šio bendro projekto datą. Tuo atveju, jei Taikinimo komitetas pasiektų susitarimą anksčiau, negu numatyta data, šio susitarimo „formalizavimas“ ir todėl data, nuo kurios pradedamas skaičiuoti prieš tai nurodytas keturiolikos dienų terminas, galėtų būti pavėlinta.
Be to, šiuo atveju Parlamentas svarstymus ir balsavimą dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto galėjo įtraukti į eilinės plenarinės sesijos, vykusios Strasbūre 2016 m. lapkričio 21–24 d., darbotvarkę, visiškai laikydamasis SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatyto keturiolikos dienų termino. Iš tiesų, visa ši eilinė plenarinė sesija būtų įvykusi per šį terminą ir būtų pradėta po keturių dienų nuo susitarimo dėl šio bendro projekto, pasiekto 2016 m. lapkričio 17 d. Taigi, atsižvelgiant į vienintelį imperatyvų terminą prieš pradedant diskusijas dėl teisės akto teksto, t. y. į Vidaus darbo tvarkos taisyklių 156 straipsnyje numatytą mažiausiai dvidešimt keturių valandų išdalijimo terminą, Parlamentas be abejonių turėjo galimybę svarstymus ir balsavimą dėl bendro projekto įtraukti į minėtos eilinės plenarinės sesijos darbotvarkę. Atsižvelgdama į tai, Prancūzijos Respublika ginčija tai, kad Parlamento nurodyti iššūkiai dėl biudžeto dokumentų techninio sutvarkymo, išvertimo ir pabaigimo lėmė tai, kad šiai institucijai tapo neįmanoma nuspręsti dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto per eilinę plenarinę sesiją, įvykusią Strasbūre 2016 m. lapkričio 21–24 d.
Galiausiai dėl akto, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas, reikia pažymėti, kad niekas netrukdė jam sulaukti kitos eilinės plenarinės sesijos, įvykusios 2016 m. gruodžio 12–15 d.
Parlamentas tvirtina, kad žodžiai „biudžeto sesija“ turi būti aiškinami taip, kad jie apima vieną konkrečią mėnesinę plenarinę sesiją, t. y. mėnesinę sesiją, per kurią Parlamentas įgyvendina įgaliojimus, kurie jam iš pradžių buvo suteikti pagal EEB sutarties 203 straipsnį tam, kad galėtų pateikti pirminio biudžeto projekto, pakeisto Tarybos, pakeitimų pasiūlymus. Edinburgo sprendime įtvirtinta ankstesnė Parlamento praktika, pasireiškianti tuo, kad spalio mėnesio pabaigoje ar lapkričio mėnesio pradžioje šiuo tikslu Strasbūre organizuojama plenarinė sesija. Šis plenarinės sesijos laikotarpis, vadinamoji „-oji spalio mėnesio sesija, papildo spalio mėnesio eilinę mėnesinę plenarinę sesiją, atsižvelgiant į šios institucijos praktiką nerengti jokios plenarinės sesijos rugpjūčio mėnesį, ir iš esmės yra skirtas pirmajam biudžeto projekto svarstymui.
Vis dėlto, priešingai, nei tvirtina Prancūzijos Respublika, jokioje Protokolo dėl institucijų būstinių vietos nuostatoje nenurodyta, kad vėlesni svarstymai ir balsavimas dėl metinio biudžeto bendro projekto, pateikto po taikinimo procedūros, taip pat turėtų įvykti per eilinę plenarinę sesiją Strasbūre. Parlamento teigimu, šios valstybės narės nurodytas aiškinimas reiškia, kad antroje metų pusėje turi įvykti šešios mėnesinės plenarinės sesijos Strasbūre, o tai prieštarautų šiame protokole numatytai pareigai reguliariai rengti dvylika mėnesinių sesijų Strasbūre, arba reiškia su SESV 314 straipsnio veiksmingumu nesuderinamas pasekmes.
Kaip matyti iš SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatyto keturiolikos dienų termino patvirtinti metinio biudžeto bendrą projektą, Parlamentas teigia, kad minėtas aiškinimas įpareigotų Taikinimo komitetą sistemiškai priimti šį projektą per keturiolika dienų iki plenarinės sesijos Strasbūre datos, tokiu būdu iš šio komiteto atimant teisę priimti minėtą projektą bet kuriuo momentu per SESV 314 straipsnio 5 dalyje numatytą dvidešimt vienos dienos taikinimo laikotarpį. Be to, šis aiškinimas neleistų Parlamentui surengti svarstymų dėl Sąjungos metinio biudžeto ir balsuoti dėl jo po antros eilinės plenarinės sesijos Strasbūre ir nebūtų atsižvelgta į prielaidą, numatytą SESV 314 straipsnio 7 dalies b ir d punktuose, kad biudžetas turi būti priimtas per naują biudžeto tvirtinimo procedūrą arba Parlamento balsavimu, patvirtinančiu visus jo pakeitimus ar jų dalį. Šiuo atveju tai, kad nebuvo patvirtintas biudžetas finansinių metų pabaigoje lemia SESV 315 straipsnio, susijusio su laikinuoju biudžetu, taikymą.
Be to, šiuo atveju nebuvo neįmanoma svarstymus ir balsavimą dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto įtraukti į eilinės plenarinės sesijos, įvykusios Strasbūre 2016 m. lapkričio 21–24 d., darbotvarkę. Iš tiesų, prieš teikiant šį bendrą projektą tvirtinti Parlamentui ir Tarybai buvo būtina politinį susitarimą, pridėtą prie Taikinimo komiteto lydraščių, perkelti į biudžeto teisinius tekstus ir pastaruosius išversti į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas. Minėtam bendram projektui techniškai sutvarkyti reikia apytiksliai savaitės darbo ir paprastai jis pavedamas atlikti Komisijos tarnyboms. Šiuo atveju tik likus 18 minučių iki 2016 m. lapkričio mėn. eilinės plenarinės sesijos pabaigos Komisija pranešė Parlamentui ir Tarybai, kad šis sutvarkytas bendras projektas yra prieinamas ir tik anglų kalba.
Teisingumo Teismo vertinimas
Parlamentas, kaip tai patvirtina SESV 314 straipsnio 10 dalis, privalo įgyvendinti jam patikėtus biudžeto tvirtinimo įgaliojimus laikydamasis Sutarčių ir jomis remiantis priimtų aktų.
Visų pirma ši institucija turi laikytis Protokolo dėl institucijų buveinių vietos, kuris, remiantis ESS 51 straipsniu, yra sudedamoji Sutarčių dalis. Šio protokolo vienintelio straipsnio a punkte numatyta, kad „Europos Parlamento būstinė yra Strasbūre, kur vyksta 12 mėnesinių plenarinių sesijų, įskaitant biudžeto sesiją“.
Prancūzijos Respublika tvirtina, kad pagal pastarąją nuostatą visi Parlamento biudžeto tvirtinimo įgaliojimai turi būti vykdomi Strasbūre, o Parlamentas teigia, kad minėtoje nuostatoje numatyta konkreti plenarinė sesija, t. y. pirmoji biudžeto projekto svarstymo sesija, todėl ginčijami aktai nepatenka į šios nuostatos taikymo sritį.
Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkte minima „biudžeto sesija“, tačiau nenurodoma nei konkreti eilinė mėnesinė plenarinė sesija, nei aktai, priskirtini Parlamento kompetencijai per biudžeto procedūrą, kurie turi būti priimti per šią plenarinę sesiją. Pagal SESV 314 straipsnį Parlamentui gali tekti priimti Sąjungos metinį biudžetą per kelis kartus ir, atsižvelgiant į šiame straipsnyje numatytus etapus ir terminus, per įvairias eilines mėnesines plenarines sesijas.
Nesant patikslinimo šio protokolo vienintelio straipsnio a punkte, žodžiai „biudžeto sesija“ turi būti suprantami kaip nurodantys visas mėnesines plenarines sesijas, per kurias Parlamentas įgyvendina savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimus, ir visus šios institucijos šiuo tikslu priimtus aktus.
Iš tiesų, dėl Edinburgo sprendimo 1 straipsnio a punkto, kuris suformuluotas taip pat, kaip minėto protokolo vienintelio straipsnio a punktas, Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad šioje nuostatoje Parlamento būstinė apibrėžiama kaip vieta, kurioje turi reguliariai vykti šios institucijos 12 eilinių mėnesinių plenarinių sesijų, įskaitant sesijas, per kurias Parlamentas turi vykdyti Sutartyje jam suteiktus įgaliojimus biudžeto srityje (šiuo klausimu žr. 1997 m. spalio 1 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
C‑345/95
,
EU:C:1997:450
,
punktą ir 2012 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
C‑237/11 ir C‑238/11
,
EU:C:2012:796
,
punktą).
Reikia pridurti, kad Parlamento kompetencijos biudžeto srityje įgyvendinimas plenarinėje sesijoje siekiant Sąjungos veiksmų, grindžiamų jos metiniu biudžetu, yra ypatingai svarbus skaidrumui ir demokratiniam teisėtumui. Pastarieji veiksmai negali būti užtikrinti vieninteliu pirmuoju biudžeto projekto svarstymu vykdant SESV 314 straipsnyje nustatytą biudžeto procedūrą, kai Parlamentas, remdamasis SESV 314 straipsnio 4 dalies c punktu, priima minėto projekto pakeitimus.
Iš tiesų, pagal Teisingumo Teismo jurisprudenciją Parlamento įgaliojimų biudžeto srityje įgyvendinimas plenarinėje sesijoje yra esminis Sąjungos demokratinio gyvenimo momentas ir reikalauja, be kita ko, viešų debatų plenarinėje sesijoje, kurie leistų Sąjungos piliečiams susipažinti su įvairiomis išreikštomis politinėmis nuostatomis ir taip susidaryti politinę nuomonę apie Sąjungos veiksmus (2012 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
C‑237/11 ir C‑238/11
,
EU:C:2012:796
,
punktas). Be to, parlamentinių debatų per plenarinę sesiją skaidrumas gali sustiprinti biudžeto procedūros demokratinį teisėtumą Sąjungos piliečių atžvilgiu ir pasitikėjimą jos veiksmais.
SESV 314 straipsnio 4 dalies c punkte ir 5 dalyje numatyta taikinimo procedūra gali lemti svarbius biudžeto projekto pakeitimus, kurie nebuvo nagrinėti per pirmąjį svarstymą Parlamente ir nebuvo viešų debatų Taikinimo komitete dalykas. Kaip tai patvirtino Parlamentas per posėdį, šio komiteto posėdžiai nėra vieši ir juose dalyvauja 28 Parlamento nariai, išreiškiantys jo daugumos poziciją, tačiau nėra visiškai atstovaujama visų šios institucijos narių politiniams interesams.
Atsižvelgiant į tai, Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkte esantys žodžiai „biudžeto sesija“ apima ne tik eilinę mėnesinę plenarinę sesiją, skirtą pirmajam biudžeto projekto svarstymui, bet ir antrąjį svarstymą pagal SESV 314 straipsnio 6 dalį, taip užtikrinant viešus debatus ir balsavimą per plenarinę sesiją dėl metinio biudžeto bendro projekto po taikinimo procedūros.
Antra, Parlamentas privalo laikytis reikalavimų, kurie SESV 314 straipsnyje jam nustatyti įgyvendinant savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimus per plenarinę sesiją. Šioje nuostatoje nustatytais etapais ir terminais siekiama užtikrinti Sąjungos metinio biudžeto patvirtinimą prieš baigiantis nagrinėjamiems finansiniams metams; jų nesilaikymas prireikus gali lemti SESV 315 straipsnio, susijusio su laikinu biudžetu, taikymą.
Todėl tuo atveju, be kita ko, jei Parlamentas per antrąjį svarstymą nepriima metinio biudžeto bendro projekto per SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatytą keturiolikos dienų terminą ir jei Taryba jį atmeta per šį terminą, iš pastarojo straipsnio 7 dalies b punkto matyti, kad Komisija pateikia naują biudžeto projektą ir todėl visa biudžeto procedūra turi būti pakartota. Be to, esant tokiai situacijai Parlamentas netenka SESV 314 straipsnio 7 dalies d punkte numatytos prerogatyvos, kuri jam leidžia, jei Taryba atmeta metinio biudžeto bendrą projektą, pačiam papildomu balsavimu kvalifikuota balsų dauguma nuspręsti dėl biudžeto patvirtinimo.
Be to, nesant Parlamento debatų ir balsavimo dėl metinio biudžeto bendro projekto per SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatytą keturiolikos dienų terminą, šį projektą gali priimti pati Taryba šio straipsnio 7 dalies a punkte nustatytomis sąlygomis. Kaip buvo nurodyta šio sprendimo 34–36 punktuose, siekiant Sąjungos veiksmų skaidrumo ir demokratinio teisėtumo per metinio biudžeto tvirtinimo procedūrą, ypač svarbu, kad Parlamentas įgyvendintų savo kompetenciją, kuri jam numatyta SESV 314 straipsnio 6 dalyje, ir per plenarinę sesiją nuspręstų dėl bendro projekto.
Todėl Parlamentas šioje srityje turi veikti taip atidžiai, kruopščiai ir atsakingai, kaip to reikalauja ši atsakinga užduotis (šiuo klausimu žr. 2012 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
C‑237/11 ir C‑238/11
,
EU:C:2012:796
,
punktą), vadinasi, parlamentiniai debatai ir balsavimas turi būti grindžiami Parlamento nariams laiku pateiktu tekstu, išverstu į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas. Iš tiesų, Sąjungai rūpi išsaugoti daugiakalbystę, apie kurios svarbą primenama ESS 3 straipsnio 3 dalies ketvirtoje pastraipoje (šiuo klausimu žr. 2015 m. gegužės 5 d. Sprendimo Ispanija / Taryba,
C‑147/13
,
EU:C:2015:299
,
punktą ir 2017 m. rugsėjo 6 d. Sprendimo Slovakija ir Vengrija / Taryba,
C‑643/15 ir C‑647/15
,
EU:C:2017:631
,
punktą).
Trečia, kadangi Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punktas turi tokią pačią teisinę galią, reikalavimai, išplaukiantys iš pirmojo iš šių straipsnių, neturi būti savaime viršesni už antrojo straipsnio reikalavimus, ir priešingai. Jų vertinimas konkrečiu atveju turi būti atliekamas laikantis būtino šių reikalavimų suderinimo ir teisingos jų pusiausvyros.
Be to, iš suformuotos jurisprudencijos matyti, kad Protokolas dėl institucijų būstinių vietos pagrįstas abipuse pagarba atitinkamai valstybių narių ir Parlamento kompetencijai ir abipuse lojalaus bendradarbiavimo pareiga (šiuo klausimu žr. 1988 m. rugsėjo 22 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
358/85 ir 51/86
,
EU:C:1988:431
,
ir
punktus; 1997 m. spalio 1 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
C‑345/95
,
EU:C:1997:450
,
ir
punktus ir 2012 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Prancūzija / Parlamentas,
C‑237/11 ir C‑238/11
,
EU:C:2012:796
,
,
ir
punktus).
Taigi, Parlamentas turi vykdyti savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimus per eilinę mėnesinę plenarinę sesiją Strasbūre, tačiau ši pareiga, išplaukianti iš Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkto, neužkerta kelio tam, kad metinis biudžetas būtų svarstomas ir dėl jo būtų balsuojama per papildomą plenarinę sesiją Briuselyje, jei tai būtina dėl sklandžios biudžeto procedūros, numatytos SESV 314 straipsnyje, eigos. Tokia šios procedūros eiga, kai absoliučiai reikalaujama laikytis šio protokolo vienintelio straipsnio a punkto, nepaisant Parlamento visapusiško dalyvavimo minėtoje procedūroje, prieštarautų būtinybei suderinti reikalavimus, išplaukiančius iš šių nuostatų, primintus šio sprendimo 42 punkte.
Dėl reikalavimų, nurodytų šio sprendimo 42–44 punktuose, laikymosi teisminės kontrolės reikia pažymėti, kad Parlamentas, atlikdamas būtiną Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkte ir SESV 314 straipsnyje nustatytų reikalavimų suderinimą, turi diskreciją, išplaukiančią iš būtinybės užtikrinti sklandžią biudžeto procedūros eigą. Todėl atliekant šią teisminę kontrolę reikia išsiaiškinti, ar Parlamentas, įgyvendindamas dalį savo biudžeto tvirtinimo įgaliojimų per papildomą plenarinę sesiją, šiuo aspektu padarė vertinimo klaidų.
Būtent atsižvelgiant į šį samprotavimą reikia išnagrinėti, ar ginčijamais aktais laikomasi būtino reikalavimų, išplaukiančių iš Protokolo dėl institucijų būstinių vietos vienintelio straipsnio a punkto ir SESV 314 straipsnio, suderinimo.
Prancūzijos Respublika šiuo klausimu tvirtina, kad Parlamento darbų kalendorius turėjo leisti Strasbūre svarstyti ir balsuoti dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto per SESV 314 straipsnio 6 dalyje numatytą terminą ir kad toks svarstymas ir balsavimas bet kuriuo atveju buvo galimi per 2016 m. lapkričio mėn. eilinę plenarinę sesiją. Be to, aktas, kuriuo Parlamento pirmininkas paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas, dar galėjo būti priimtas per kitą, t. y. 2016 m. gruodžio 12–15 d., eilinę plenarinę sesiją.
Dėl 2016 m. Parlamento darbų kalendoriaus reikia pažymėti, kad Prancūzijos Respublikos argumentai iš esmės grindžiami prielaida, kad, kadangi datą, kada Taikinimo komitetas pasieks susitarimą dėl Sąjungos metinio biudžeto bendro projekto, t. y. 2016 m. lapkričio 17 d., Parlamentas, tvirtindamas minėtą kalendorių, galėjo pagrįstai numatyti, ši institucija privalėjo nustatyti eilinę mėnesinę plenarinę sesiją vėliau nei tų pačių metų lapkričio 21–24 d. tam, kad būtų sudaryta galimybė per minėtą sesiją laiku surengti antrąjį svarstymą ir balsavimą dėl šio projekto.
Reikia pažymėti, kad jokia Prancūzijos Respublikos nurodyta aplinkybė neleidžia nustatyti, kad šiuo klausimu Parlamento sudarytame 2016 m. eilinių plenarinių sesijų kalendoriuje yra vertinimo klaida.
Negalima pritarti šio sprendimo 48 punkte nurodytai prielaidai. Eilinių plenarinių sesijų kalendoriaus sudarymo momentu iš principo nebuvo aišku, ar bus taikinimo procedūra ir kokia bus šios procedūros pradžios ir pabaigos, jei būtų pasiektas susitarimas dėl metinio biudžeto bendro projekto, data. Todėl, kaip pripažįsta Prancūzijos Respublika, tuo momentu negalėjo būti atmesta, kad tuo atveju, jei bus kreiptasi į Taikinimo komitetą, šis susitarimą dėl Sąjungos metinio biudžeto bendro projekto pasieks anksčiau nei 2016 m. lapkričio 17 d., o dėl to Parlamentas būtų galėjęs antrą kartą svarstyti ir balsuoti dėl minėto projekto per 2016 m. lapkričio 21–24 d. eilinę plenarinę sesiją, nepažeisdamas šio sprendimo 41 punkte primintų atidumo, kruopštumo ir atsakingumo reikalavimų.
Šios išvados negali paneigti Prancūzijos Respublikos argumentai, kad Taikinimo komitete pasiekus susitarimą prieš baigiantis SESV 314 straipsnio 5 dalyje numatytam terminui, galima buvo manyti, kad minėtas komitetas pavėlins šio susitarimo formalizavimą. Toks požiūris, pagal kurį minėto susitarimo data būtų dirbtinai nukelta, iš tiesų nėra suderinamas su šio straipsnio 6 dalimi, iš kurios matyti, kad Parlamentui ir Tarybai nustatytas keturiolikos dienų terminas patvirtinti bendrą projektą pradedamas skaičiuoti nuo datos, kada Taikinimo komitetas pasiekia tokį susitarimą.
Todėl reikia manyti, kad Parlamentas neviršijo šio sprendimo 45 punkte primintos diskrecijos ribų, kai jis sudarė 2016 m. eilinių plenarinių sesijų kalendorių.
Dar reikia patikrinti, ar, laikydamasis nustatyto minėto kalendoriaus, Parlamentas, nepadarydamas vertinimo klaidos, ginčijamais aktais galėjo įgyvendinti biudžeto įgaliojimus per 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Briuselyje įvykusią papildomą plenarinę sesiją.
Pirma, dėl 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Parlamento plenarinių sesijų darbotvarkių ir 2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento teisėkūros rezoliucijos dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto reikia pažymėti, kad neginčijama, jog Taikinimo komiteto susitarimas dėl šio projekto buvo pasiektas ir perduotas Parlamentui ir Tarybai 2016 m. lapkričio 17 d. Parlamentas minėtą projektą įtraukė ne į 2016 m. lapkričio 21–24 d. Strasbūre vykusios eilinės plenarinės sesijos darbotvarkę, bet į 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Briuselyje vykusios papildomos plenarinės sesijos darbotvarkę.
Šiuo klausimu reikia konstatuoti, kad šiuo atveju 2016 m. gruodžio 1 d. yra paskutinė termino, nustatyto SESV 314 straipsnio 6 dalyje, diena. Kadangi Taryba Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendrą projektą jau buvo patvirtinusi 2016 m. lapkričio 28 d., jeigu Parlamentas būtų praleidęs šį terminą, šių finansinių metų metinį biudžetą būtų reikėję priimti remiantis SESV 314 straipsnio 7 dalies a punktu, Parlamentui nedalyvaujat biudžeto antrojo svarstymo procedūroje.
Dėl Prancūzijos Respublikos argumentų, kad Parlamentas galėjo anksčiau nuspręsti dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto, t. y. per Strasbūre 2016 m. lapkričio 21–24 d. įvykusią plenarinę sesiją, reikia pažymėti, kad dėl to, jog Parlamentas visiškai išnaudojo SESV 314 straipsnio 6 dalyje nustatytą terminą, negalėtų būti paneigtas 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Parlamento plenarinių sesijų darbotvarkių ir 2016 m. gruodžio 1 d. Parlamento teisėkūros rezoliucijos teisėtumas Protokolo dėl institucijų būstinių vietos atžvilgiu. Iš tiesų, Parlamentas turi teisę visiškai išnaudoti terminus, kurie jam nustatyti šio 314 straipsnio nuostatose. Kaip tai nurodė Parlamentas per posėdį Teisingumo Teisme, vidiniai svarstymai įvairiose politinėse grupėse ir Biudžeto komitete užima daug laiko; šis laikas ypač svarbus siekiant pasirengti svarstymams ir balsavimui plenarinėje sesijoje ir, be kita ko, priimti sprendimą dauguma balsų.
Be to, Taikinimo komiteto susitarimas dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto buvo techniškai tvarkomas ir išverstas į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas, o to būtinybės šalys neginčija. Jos neginčija ir sprendimo patikėti šį bendrojo susitarimo tarp Parlamento ir Tarybos techninį sutvarkymą Komisijos tarnyboms laikantis 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (
OL C 373, 2013, p. 1
).
Šiuo atveju po šio techninio sutvarkymo Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendras projektas Parlamentui buvo pateiktas tik 2016 m. lapkričio 24 d. popietę, t. y. paskutinę 2016 m. lapkričio mėn. eilinės plenarinės sesijos dieną, ir tik redakcija anglų kalba. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, svarstymai ir balsavimas dėl šio projekto, remiantis Darbo tvarkos taisyklių 156 ir 158 straipsniais, negalėjo būti įtraukti į 2016 m. lapkričio 24 d. darbotvarkę. Iš tiesų, pagal šias nuostatas diskusijos ir balsavimas gali būti pradėti tik dėl teksto, parengto oficialiosiomis Sąjungos kalbomis ir Parlamento nariams išdalyto ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas. Šių minimalių reikalavimų laikymasis yra svarbus siekiant pasirengti svarstymui ir balsavimui per plenarinę sesiją dėl metinio biudžeto bendro projekto, laikantis tam būtino atidumo, kruopštumo ir atsakingumo reikalavimų ir, be kita ko, atsižvelgiant į reikalavimus, susijusius su daugiakalbyste.
Dėl Taikinimo komiteto susitarimo dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto techninio sutvarkymo trukmės, kuri šiuo atveju buvo septynios dienos, reikia pažymėti, kad Prancūzijos Respublika neįrodė, kad ji buvo pernelyg ilga. Nors Parlamentas, žinoma, turi įsitikinti, kad būtų padaryta viskas, kad šio techninio sutvarkymo trukmė prireikus leistų užtikrinti Protokolo dėl institucijų buveinių vietos vienintelio straipsnio a punkto laikymąsi, tačiau ši valstybė narė nepateikė konkrečių įrodymų, leidžiančių manyti, kad Parlamentas pažeidė šią pareigą ir todėl minėto techninio sutvarkymo trukmė galėjo būti trumpesnė, o šis bendras projektas galėjo būti pateiktas Parlamentui anksčiau nei 2016 m. lapkričio 24 d., laikantis jo Darbo tvarkos taisyklėse nurodytų sąlygų.
Net darant prielaidą, kad ši trukmė galėjo būti trumpesnė, reikia atsižvelgti į laiką, kuris, be minimalių reikalavimų, išplaukiančių iš Darbo tvarkos taisyklių 156 straipsnio, būtinas parengti metinio biudžeto bendro projekto plenarinę sesiją ir kurio reikia Parlamento nariams, visų pirma parlamentinei mažumai, kurios nė vienas atstovas nedalyvavo taikinimo procedūroje, tam, kad būtų veiksmingai susipažinta su šiuo projektu, jis būtų atidžiai, kruopščiai ir atsakingai, kaip būtina, apsvarstytas ir dėl jo būtų balsuota.
Todėl Parlamentas nepadarė vertinimo klaidos, kai svarstymus ir balsavimą dėl Sąjungos 2017 finansinių metų metinio biudžeto bendro projekto įtraukė į Briuselyje vykusios 2016 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. papildomos plenarinės sesijos darbotvarkę ir kai šį projektą teisėkūros rezoliucija patvirtino per tą pačią plenarinę sesiją.
Antra, dėl akto, kuriuo Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas paskelbiamas galutinai patvirtintu, reikia pažymėti, kad SESV Parlamento pirmininkui nenustatyta jokio jo priėmimo termino; remiantis SESV 314 straipsnio 9 dalimi, šis aktas turi būti priimtas užbaigus šiame straipsnyje numatytą procedūrą.
Iš tiesų, minėtas aktas yra glaudžiai susijęs su balsavimu po antrojo svarstymo dėl metinio biudžeto bendro projekto. Parlamento pirmininko aktas, kuriuo, prieš tai patikrinus procedūros teisėtumą, oficialiai paskelbiama, kad biudžetas galutinai priimtas, yra paskutinis šio biudžeto tvirtinimo procedūros etapas, ir būtent juo biudžetui suteikiama privalomoji galia (šiuo klausimu žr. 2013 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Taryba / Parlamentas,
C‑77/11
,
EU:C:2013:559
,
punktą). Todėl, kai Parlamentas, atsižvelgiant į būtiną suderinimą, į kurį daroma nuoroda šio sprendimo 42 punkte, turi teisę svarstyti ir balsuoti dėl metinio biudžeto bendro projekto per papildomą plenarinę sesiją Briuselyje, šios institucijos pirmininkas biudžetą priimtu paskelbia per tą pačią plenarinę sesiją.
Be to, atsižvelgiant į metinio biudžeto patvirtinimo svarbą Sąjungos veiksmams, neturėtų būti reikalaujama, kad Parlamento pirmininkas lauktų kitos eilinės plenarinės sesijos Strasbūre, kad galėtų paskelbti biudžeto procedūrą užbaigta ir Sąjungos metiniam biudžetui suteikti privalomąją galią.
Todėl Parlamento pirmininkas nepadarė vertinimo klaidos, kai per Briuselyje 2016 m. gruodžio 1 d. įvykusią plenarinę sesiją paskelbė, kad Sąjungos 2017 finansinių metų metinis biudžetas yra galutinai priimtas.
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, reikia atmesti vienintelį Prancūzijos Respublikos pagrindą ir todėl atmesti ieškinį.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 138 straipsnio 1 dalį iš pralaimėjusios šalies priteisiamos bylinėjimosi išlaidos, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Kadangi Parlamentas reikalavo priteisti iš Prancūzijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas ir ši pralaimėjo bylą, ji turi padengti savo ir Parlamento patirtas bylinėjimosi išlaidas. Pagal to paties reglamento 140 straipsnio 1 dalį į bylą įstojusi Liuksemburgo Didžioji Hercogystė padengia savo bylinėjimosi išlaidas.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) nusprendžia:

1.
Atmesti ieškinį.

2.
Prancūzijos Respublika padengia savo ir Europos Parlamento bylinėjimosi išlaidas.

3.
Liuksemburgo Didžioji Hercogystė padengia savo bylinėjimosi išlaidas.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: prancūzų.