CELEX: 62015CJ0651
Apellatsioonkaebus
Määrus (EÜ) nr 1907/2006 (REACH)
Artikli 58 lõige 2
Autoriseering
Väga ohtlikud ained
Erand
Määrus, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa
Kroomtrioksiidi kandmine autoriseerimist vajavate ainete nimekirja

Oma apellatsioonkaebuses paluvad Verein zur Wahrung von Einsatz und Nutzung von Chromtrioxid und anderen Chrom-VI-Verbindungen in der Oberflächentechnik eV (VECCO) ja kohtuotsuse lisas I nimetatud 185 teist apellanti (edaspidi „VECCO jt“) tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 25. septembri 2015. aasta otsus Vecco jt
vs
. komisjon (T‑360/13, edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus“,
EU:T:2015:695
), millega jäeti rahuldamata nende nõue tühistada osaliselt komisjoni 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 348/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (
ELT 2013, L 108, lk 1
) XIV lisa.
Õiguslik raamistik
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (
ELT 2006, L 396, lk 1
; parandus:
ELT 2007, L 136, lk 3
), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (
ELT 2008, L 353, lk 1
)(edaspidi „REACH‑määrus“), artikli 1 „Eesmärk ja reguleerimisala“ lõige 1 näeb ette:
„Käesoleva määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase, kaasa arvatud ohtlike ainete hindamise alternatiivsete meetodite edendamine, ning samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni.“
REACH‑määruse artiklis 55 on sätestatud:
„Käesoleva jaotise eesmärk on tagada siseturu hea toimimine, tagades seejuures väga ohtlikest ainetest tulenevate riskide asjakohase ohjamise ja nende ainete järkjärgulise asendamise sobivate alternatiivsete ainete või tehnoloogiatega, kui need on majanduslikult sobivad ja tehniliselt rakendatavad. Selleks peavad kõik autoriseeringut taotlevad tootjad, importijad ja allkasutajad analüüsima alternatiivide kättesaadavust ja kaaluma nendega kaasnevaid riske ning asendamise tehnilist ja majanduslikku teostatavust.“
REACH‑määruse artikkel 57 sätestab ainete määruse XIV lisasse kandmise kriteeriumid.
REACH‑määruse artikkel 58 sätestab:
„1.   Kui võetakse vastu otsus kanda XIV lisasse artiklis 57 nimetatud ained, tehakse nimetatud otsus artikli 133 lõikes 4 sätestatud korras. Otsus sisaldab iga aine kohta järgmist:
a)
ainet identifitseerivad andmed vastavalt VI lisa punktile 2;
b)
artiklis 57 osutatud aine olemuslik(ud) omadus(ed);
[…]
d)
läbivaatamise tähtaeg teatavate kasutusalade puhul, kui see on asjakohane;
e)
kasutusalad või kasutuskategooriad, mis on vabastatud autoriseerimise nõudest, kui selline nõue on olemas, ja sellise vabastuse tingimused, kui need on olemas.
2.   Kasutusalad või kasutuskategooriad võib vabastada autoriseerimise nõudest eeldusel, et risk on nõuetekohaselt ohjatud ühenduse olemasolevate konkreetsete [mõiste „konkreetsed“ asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „spetsiifilised“] õigusaktide alusel, millega kehtestatakse aine kasutamisele miinimumnõuded seoses inimeste tervise või keskkonna kaitsega. Selliste vabastuste kehtestamisel tuleb eelkõige arvesse võtta aine olemusega seotud tervise- ja keskkonnariski proportsionaalsust, näiteks juhul, kui risk oleneb aine füüsikalisest olekust.
[…]“.
REACH‑määruse artiklid 60–64 puudutavad autoriseeringute andmist.
Vaidluse taust
Vaidlustatud kohtuotsuse punktidest 1–9 nähtub, et kroomtrioksiid on määrusega nr 348/2013 kantud REACH‑määruse XIV lisasse ilma sama määruse artikli 58 lõike 2 alusel teatavatele kroomtrioksiidi kasutusaladele või kasutuskategooriatele ühtegi vabastust andmata.
Menetlus Üldkohtus ja vaidlustatud kohtuotsus
8. juulil 2013 esitasid VECCO jt hagi määruse nr 348/2013 tühistamiseks. Üldkohus jättis vaidlustatud kohtuotsuses hagi rahuldamata ja mõistis kohtukulud välja VECCO-lt ja teistelt.
Poolte nõuded Euroopa Kohtus
VECCO jt paluvad Euroopa Kohtul vaidlustatud kohtuotsus tühistada ja teha nende nõude kohta sisuline otsus või suunata asi tagasi Üldkohtusse sisulise otsuse tegemiseks.
Euroopa Komisjon palub Euroopa Kohtul jätta apellatsioonkaebus rahuldamata ja mõista kohtukulud välja VECCO-lt ja teistelt.
Prantsuse Vabariik, kellel lubati komisjoni toetuseks menetlusse astuda ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA), kes astus menetlusse esimeses astmes komisjoni nõuete toetuseks, paluvad Euroopa Kohtul jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.
Apellatsioonkaebus
VECCO jt esitavad kolm väidet. Esimene ja teine väide puudutavad REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 rikkumist. Kolmanda väite kohaselt on tehtud hindamisviga. Apellatsioonkaebuse teine ja kolmas väide on esitatud täiendava võimalusena, juhuks kui esimese väitega nõustutakse.
Esimene väide, et on rikutud REACH‑määruse artikli 58 lõiget 2
Poolte argumendid
Apellatsioonkaebuse esimene väide on suunatud vaidlustatud kohtuotsuse punktide 28–53 vastu, milles Üldkohus asus seisukohale, et ei nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (
ELT 1998, L 131, lk 11
; ELT eriväljaanne 05/03, lk 279) ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (
ELT 2004, L 158, lk 50
; ELT eriväljaanne 05/05, lk 35) ei kujuta endast „ühenduse [spetsiifilisi] õigusakte“, millega kehtestatakse „miinimumnõuded“ REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 tähenduses. VECCO jt heidavad Üldkohtule ette selle sätte väära tõlgendamist.
Üldkohus olevat kohaldanud vaidlustatud kohtuotsuse punktides 40–44 ja 50–53 vääralt õigusnormi, piirates REACH‑määruse artikli 58 lõikes 2 ette nähtud vabastuse kohaldamisala üksnes teisese õiguse aktidega, mis käsitlevad kindlaksmääratud ja selgelt nimetatud aineid.
VECCO jt arvates ei kohaldu REACH‑määruse artikli 58 lõikes 2 ette nähtud erand mitte ainetele, vaid nende kasutusaladele või kasutusviisidele. Seepärast ei olevat vaja, et kõnealused ained oleksid asjakohastes õigusaktides konkreetselt mainitud. VECCO jt rõhutavad sellega seoses, et ECHA tunnistas dokumendis „XIV lisasse kandmisele kuuluvate ainete soovituse kolmanda projekti ettevalmistus – Üldine lähenemisviis“, et vabastusega hõlmatud kasutusalade hulka kuuluvad muu hulgas aine ohu klassifikatsioonid (kantserogeenne, mutageenne või reproduktiivtoksiline). Vastupidi sellele, mida Üldkohus leidis vaidlustatud kohtuotsuste punktis 41, ei seadvat see tõlgendus tõsiselt ohtu REACH‑määruse eesmärki ja toimimist.
VECCO jt kinnitavad, et artikli 58 lõike 2 eesmärk nõuab eelnevat analüüsi, kas liidu õigusaktidest piisab hea riskijuhtimise tagamiseks. Selles sättes ette nähtud kolme kriteeriumi, mis on seotud „ühenduse spetsiifiliste õigusaktidega“, millega kehtestatakse „miinimumnõuded“, mille tulemusel „risk on nõuetekohaselt ohjatud“, tuleb selle eesmärgi taustal seega pigem hinnata kogumis, mitte isoleeritult, nagu seda tegi Üldkohus.
VECCO jt arvates oleks REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 õige tõlgendus pidanud esiteks suunama Üldkohut analüüsima, kas direktiivid 98/24 ja 2004/37 on [„spetsiifilised“] pinnatöötluse ja galvaanikatööstuse osas, teiseks, kui see on nii, siis määrama kindlaks, kas need olemasolevad õigusnormid kehtestavad „miinimumnõuded“, ja kolmandaks kontrollima, kas miinimumnõuded on piisavad kaasnevate riskide ohjamiseks.
Seoses REACH‑määruse artikli 58 lõikes 2 ette nähtud esimese kriteeriumiga, mis nõuab liidu „spetsiifiliste“ õigusaktide olemasolu, on VECCO jt hinnangul see kriteerium täidetud, sest kasutusalad või kasutuskategooriad, mille suhtes vabastust on taotletud, nimelt kroomtrioksiidi kasutamine pindamisel ja galvaniseerimisel, on hõlmatud direktiivis 98/24 ette nähtud kasutusega selle aine kantserogeenseks klassifitseerimise tõttu direktiivis 2004/37.
Selles sättes mainitud teise kriteeriumi puhul on VECCO jt hinnangul Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 37–43 loetlenud direktiivides 98/24 ja 2004/37 kindlaks määratud „miinimumnõuded“. Siiski olevat Üldkohus jätnud hindamata, kas need nõuded võimaldavad konkreetselt saavutada pinnatöötlemis- ja galvaanikatööstuse töötajate jaoks hea riskiohjamise.
Üldkohus olevat ka vaidlustatud kohtuotsuse punktis 40 asunud vääralt seisukohale, et direktiiv 98/24 piirdub üksnes üldise raamistiku loomisega kohustuste jaoks, mis on tööandjatel, kes seavad oma töötajad keemiliste ainete kasutamisest tingitud ohtu. Lisaks on Üldkohus leidnud vaidlustatud kohtuotsuse punktis 44, et kuna direktiiv 98/24 ei määra kindlaks kõnealuse aine piirnorme töökeskkonnas, siis ei saa seda lugeda „miinimumnõudeid“ sisaldavaks REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 tähenduses.
VECCO jt hinnangul ei ole ainete piirnormid töökeskkonnas ainus ja parim keemilise riski ohjamise meetod. Selliste piirnormide puudumisest kroomtrioksiidi puhul ei piisa selleks, et järeldada, et direktiivid ei kehtesta miinimumnõudeid REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 tähenduses.
Seoses hea riskiohjamise kriteeriumiga kritiseerivad VECCO jt vaidlustatud kohtuotsuse punkti 64, milles Üldkohus andis hinnangu, et miinimumnõudeid kehtestavate ühenduse spetsiifiliste õigusaktide puudumise tõttu on võimatu kontrollida, kas kriteerium on täidetud. See „pinnapealne“ tõlgendus eiravat õiguslikus mõttes REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 üldist eesmärki ja tegelikult kõiki kohtuvaidluse käigus esitatud tõendeid, mille eesmärk oli näidata, et pinnatöötlus- ja galvaanikatööstuse töötajate jaoks kroomtrioksiidi kasutamisega seoses kaasnevad riskid on liidu õigusaktidega hästi ohjatud.
Komisjon vaidlustab VECCO jt pakutud tõlgenduse, mille kohaselt REACH‑määruse artikli 58 lõige 2 kohaldub ainete kasutamisele ja mitte ainetele. See institutsioon toetab põhjendust, milles Üldkohus leidis, et direktiividega 98/24 ja 2004/37 hõlmatud kasutusviise ei ole vaja analüüsida, sest need direktiivid ei ole kroomtrioksiidi osas [spetsiifilised].
ECHA nõustub komisjoni argumentatsiooniga. Seadusandja ei ole ette näinud automaatset vabastust autoriseerimismehhanismist kõikide direktiividega 98/24 ja 2004/37 hõlmatud kasutusviiside puhul.
Ka Prantsuse Vabariigi hinnangul ei ole direktiivid 98/24 ja 2004/37 ühenduse [spetsiifilised] õigusaktid, millega kehtestatakse aine kasutamisele miinimumnõuded seoses inimeste tervise või keskkonna kaitsega REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 tähenduses.
Euroopa Kohtu hinnang
Apellatsioonkaebuse esimesele väitele vastamiseks tuleb meelde tuletada konteksti, milles REACH‑määruse artikli 58 lõikes 2 ette nähtud erandisüsteemi kohaldatakse.
Seoses sellega nähtub REACH‑määruse artikli 1 lõikest 1, et määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase, kaasa arvatud ohtlike ainete hindamise alternatiivsete meetodite edendamine, ning samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Selleks näeb määrus ette keemiliste ainete ühtse kontrollisüsteemi, mis hõlmab nende ainete registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja nende ainete võimalikke kasutuspiiranguid (vt muu hulgas kohtuotsus, 15.3.2017, Polynt vs. ECHA,
C‑323/15 P
,
EU:C:2017:207
, punkt
).
Nagu on muu hulgas rõhutatud REACH‑määruse põhjendustes 69 ja 70, pöörab määrus niinimetatud väga ohtlikele ainetele erilist tähelepanu. Nende ainete suhtes on kohaldatav määruse VII jaotises ette nähtud autoriseerimiskord. Nimetatud määruse artiklist 55 nähtub, et autoriseerimiskorra eesmärk on „tagada siseturu hea toimimine, tagades seejuures väga ohtlikest ainetest tulenevate riskide asjakohase ohjamise ja nende ainete järkjärgulise asendamise sobivate alternatiivsete ainete või tehnoloogiatega, kui need on majanduslikult sobivad ja tehniliselt rakendatavad“ (vt eelkõige kohtuotsus 15.3.2017, Polynt vs. ECHA,
C‑323/15 P
,
EU:C:2017:207
, punkt
).
Autoriseerimiskorra esimene etapp on väga ohtlike ainete määratlemine vastavalt REACH‑määruse artiklis 57 kehtestatud kriteeriumidele. Teine etapp on nende ainete kandmine autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu, mis moodustab määruse XIV lisa, ning kolmas ja viimane etapp puudutab menetlust, mis vajaduse korral viib väga ohtliku aine autoriseerimiseni (vt eelkõige kohtuotsus, 15.3.2017, Polynt vs. ECHA,
C‑323/15 P
,
EU:C:2017:207
, punkt
).
Kooskõla tagamiseks REACH‑määruse VII jaotises ette nähtud autoriseerimiskorra ja muude liidu seadusandlike või määrusandlike sätete vahel, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist või keskkonda keemiliste ainete kasutamisest tulenevate riskide eest, lubab sama määruse artikli 58 lõige 2 vabastada teatavad kasutusalad või kasutuskategooriad autoriseerimise nõudest „eeldusel, et risk on nõuetekohaselt ohjatud ühenduse olemasolevate [spetsiifiliste] õigusaktide alusel, millega kehtestatakse aine kasutamisele miinimumnõuded seoses inimeste tervise või keskkonna kaitsega.“
Sellest sättest nähtub selgelt, et eriti ohtlike ainete teatavad kasutusalad või kasutuskategooriad võib vabastada autoriseerimise nõudest, kui kaks tingimust on täidetud. Need tingimused puudutavad esiteks ühenduse [spetsiifilisi] olemasolevaid õigusakte, millega kehtestatakse aine kasutamisele miinimumnõuded seoses inimeste tervise või keskkonna kaitsega, ja teiseks seda, et nende õigusaktide alusel „oleks risk hästi ohjatud“. Samuti nähtub selle sätte selgest sõnastusest, et need tingimused on kumulatiivsed, millest tuleneb, nagu ka Üldkohus on vaidlustatud kohtuotsuse punktides 32 ja 64 otsustanud, et kui üks tingimus ei ole täidetud, tuleb vabastuse andmisest keelduda.
Selle sätte kitsendav tõlgendamine on vajalik ka seetõttu, et selle puhul on tegemist erandiga.
Küsimuse puhul, kas direktiivid 98/24 ja 2004/37 hõlmavad esimest nendest kahest tingimusest, tuleb kindlaks määrata, kas neid direktiive võib pidada [spetsiifilisteks] õigusaktideks, millega kehtestatakse aine kasutamisele miinimumnõuded seoses inimeste tervise või keskkonna kaitsega.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb väljendi „[spetsiifilised] õigusaktid“, mille kohta REACH‑määrus ei anna mingit määratlust, tähendus ja ulatus kindlaks määrata selle väljendi tavakeelsest tähendusest lähtudes, võttes seejuures arvesse väljendi kasutamise konteksti ja nende õigusaktide eesmärke, milles seda väljendit on kasutatud (vt analoogia alusel kohtuotsus, 24.6.2015, Hotel Sava Rogaška,
C‑207/14
,
EU:C:2015:414
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Tavatähenduses viitab omadussõna [„spetsiifiline“] argikeeles sellele, mis on teatud asja puhul eripärane, mis on sellele omane ja eristab seda muudest asjadest ning mida saab vastandada sellele, mis on üldine. Reach‑määruse artikli 58 lõikes 2 kasutatud mõiste „[spetsiifilised] õigusaktid“ tuleb tavatähenduse kohaselt tõlgendada nii, et see hõlmab vähemalt kõiki direktiive ja määrusi, mis sätestavad asjaomase aine kohta erieeskirjad. Seda väljendit tuleb mõista vastanduvana õigusaktidele, mis reguleerivad üldiselt ja abstraktselt kas ainete gruppi või kasutusala või kasutusviisi kategooriat.
VECCO jt leiavad siiski, et REACH‑määruse artikli 58 lõikes 2 ette nähtud erand on kohaldatav kasutusalade või kasutuskategooriate ja mitte ainete puhul. Järelikult selleks, et kindlaks määrata, kas see erand on kohaldatav, tuleb selle asemel, et kontrollida, kas asjaomane aine on sõnaselgelt nendes õigusaktides mainitud, pigem kontrollida, kas need õigusaktid lubavad praktikas hästi ohjata nende ainete jaoks ette nähtud kasutusalade või kasutuskategooriatega seotud riske. Apellandid leiavad, et Üldkohus on seega kohaldanud vääralt õigusnormi, otsustades, et direktiivid 98/24 ja 2004/37 ei kujuta endast [spetsiifilisi] õigusakte põhjusel, et need direktiivid ei maini sõnaselgelt kroomtrioksiidi.
Kuigi seejuures vastab tõele, et REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 esimene lause viitab mitte aine mõistele, vaid üksnes kasutusalade või kasutuskategooriate mõistetele, eeldab vabastamise mehhanism siiski lahutamatut seost aine ja tema kasutusalade või kasutuskategooriate vahel.
Nagu nähtub selle pealkirjast ja üldisest ülesehitusest, on REACH‑määrus suunatud ainete reguleerimisele. Määruse VII jaotises ette nähtud autoriseerimise kord kehtib täpsemalt nende ainete kohta, mida nende olemuslike omaduste tõttu loetakse väga ohtlikuks ja mis selle asjaolu tõttu tuleb aja jooksul asendada.
Nagu nähtub ka selle määruse artiklist 55, võib neid aineid turule lasta üksnes autoriseeringu alusel, mille eesmärk on tagada, et riskid, mida nende kasutamine tekitab, oleksid nõuetekohaselt ohjatud. Sel põhjusel eelneb sama määruse artikli 60 alusel autoriseeringu andmisele artiklis 64 sätestatud tingimustel riskihindamine.
Lisaks tuleb otsuses aine REACH‑määruse XIV lisasse kandmise kohta ära märkida vastavalt selle määruse artikli 58 lõike 1 punktile e eelkõige kasutusalad või kasutuskategooriad, mis on vabastatud autoriseerimise nõudest, kui selline nõue on olemas, ja sellise vabastuse tingimused, kui need on olemas.
Lisaks, nagu Üldkohus on vaidlustatud kohtuotsuse punktides 41 ja 44 sisuliselt ja õigesti märkinud, viiks VECCO jt kaitstav REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 tõlgendus selle tunnistamiseni, et kõik I või II kategooria kantserogeensed ained tuleb tingimata töökeskkonnas kasutamise puhul autoriseerimiskohutusest vabastada põhjusel, et direktiiv 2004/37 reguleerib sellist kasutusviisi kõikide ainete puhul. Selline tõlgendus on kokkusobimatu nii REACH‑määruse VII jaotises ette nähtud autoriseerimiskorra sõnastuse kui ka eesmärgiga, mis puutub väga ohtlikesse ainetesse nagu I või II kategooria kantserogeensed ained.
Üldkohus on seega käesoleval juhul õigesti sedastanud, et direktiivid 98/24 ja 2004/37 ei sisalda ühtegi kroomtrioksiidi käsitlevat sätet, millega kehtestataks seoses inimeste tervise või keskkonna kaitsega selle aine kasutamisele miinimumnõuded; seega võis Üldkohus ilma õigusnormi vääralt kohaldamata vaidlustatud kohtuotsuse punktides 37–45 esitatud põhjendustel otsustada, et need direktiivid ei kujuta endast „[spetsiifilisi] õigusakte“ REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 tähenduses. Niisiis võis Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 63 õigustatult järeldada, et selles sättes esitatud esimene tingimus ei olnud täidetud, ning seega põhjendada vaidlustatud kohtuotsuse punktis 66 REACH‑määruse artikli 58 lõike 2 rikkumisele tugineva väite tagasilükkamist.
Sellest järeldub, et apellatsioonkaebuse esimene väide tuleb üksnes sel põhjusel põhjendamatuna tagasi lükata.
Apellatsioonkaebuse teine ja kolmas väide on esitatud täiendava võimalusena juhuks, kui esimene väide tunnistatakse vastuvõetavaks. Esimese väite tagasilükkamise tõttu tuleb teine ja kolmas väide tulemusetutena tagasi lükata.
Kohtukulud
Euroopa Kohtu kodukorra artikli 184 lõige 2 näeb ette, et kui apellatsioonkaebus on põhjendamatu, siis otsustab Euroopa Kohus kohtukulude jaotuse. Vastavalt sama kodukorra artikli 138 lõikele 1, mida kodukorra artikli 184 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste suhtes, on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
Kodukorra artikli 140 lõike 1 kohaselt, mida kodukorra artikli 184 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonimenetluse suhtes, kannavad menetlusse astunud liikmesriigid ja institutsioonid ise oma kohtukulud.
Kodukorra artikli 184 lõike 4 alusel võib Euroopa Kohus otsustada, et esimeses astmes menetlusse astuja, kes on osalenud Euroopa Kohtu menetluse kirjalikus või suulises osas, kannab ise oma kohtukulud.
Kuna komisjon on nõudnud kohtukulude väljamõistmist VECCO-lt ja teistelt ning VECCO jt on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb komisjoni kohtukulud neilt välja mõista ja jätta nende kohtukulud nende endi kanda.
Prantsuse Vabariik kannab apellatsioonimenetluses menetlusse astujana oma kulud ise.
ECHA kannab esimeses astmes menetlusse astujana oma kohtukulud ise.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kuues koda) otsustab:

1.
Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

2.
Jätta Verein zur Wahrung von Einsatz und Nutzung von Chromtrioxid und anderen Chrom-VI-Verbindungen in der Oberflächentechnik eV (VECCO) ja teiste käesoleva kohtuotsuse I lisas nimetatud apellantide kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

3.
Prantsuse Vabariik ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) kannavad oma kohtukulud ise.

Allkirjad
I LISA
Apellantide loetelu
Verein zur Wahrung von Einsatz und Nutzung von Chromtrioxid und anderen Chrom-VI-Verbindungen in der Oberflächentechnik eV (VECCO)
, asukoht Memmingen (Saksamaa),
Adolf Krämer GmbH & Co. KG
, asukoht Ulm (Saksamaa),
AgO Argentum GmbH Oberflächenveredelung
, asukoht Nürnberg (Saksamaa),
Alfred Kruse GmbH Metallveredelungen
, asukoht Längenfeld (Saksamaa),
AL-Oberflächenveredelungsgesellschaft mbH
, asukoht Wuppertal (Saksamaa),
Anke GmbH & Co. KG Oberflächentechnik
, asukoht Essen (Saksamaa),
ATC Armoloy Technology Coatings GmbH & Co. KG
, asukoht Mosbach (Saksamaa),
August Schröder GmbH & Co. KG Oberflächenveredelung
, asukoht Hemer (Saksamaa),
August Sure KG
, asukoht Lüdenscheid (Saksamaa),
Baaske Oberflächenveredelung GmbH
, asukoht Wuppertal,
Hartchrom-Beck GmbH
, asukoht Güglingen (Saksamaa),
Bredt GmbH
, asukoht Meschede (Saksamaa),
Breidert Galvanic GmbH
, asukoht Darmstadt (Saksamaa),
Chrom-Müller Metallveredelung GmbH
, asukoht Oberndorf am Neckar (Saksamaa),
Chrom-Schmitt GmbH & Co. KG
, asukoht Baden-Baden (Saksamaa),
C. Hübner GmbH
, asukoht Marktoberdorf (Saksamaa),
C.W. Albert GmbH & Co. KG
, asukoht Hemer-Bredenbruch (Saksamaa),
Detlef Bingen GmbH
, asukoht Langenfeld,
Dittes Oberflächentechnik GmbH
, asukoht Keltern (Saksamaa),
Duralloy Süd GmbH
, asukoht Villingen-Schwenningen (Saksamaa),
Durochrom-Bogatzki
, asukoht Oberndorf am Neckar,
Metallveredelung Emil Weiß GmbH & Co. KG
, asukoht Mitwitz (Saksamaa),
Ewald Siodla Metallveredelungsgesellschaft mbH
, asukoht Witten (Saksamaa),
Flügel CSS GmbH & Co. KG
, asukoht Solingen (Saksamaa),
Fritz Zehnle Galvanische Anstalt, Inh
. Gerd Joos e.K., asukoht Triberg (Saksamaa),
Galvanoform Gesellschaft für Galvanoplastik mbH
, asukoht Lahr (Saksamaa),
Galvano Herbert Geske eK
, asukoht Solingen,
Galvanotechnik Friedrich Holst GmbH
, asukoht Hamburg (Saksamaa),
Galvano Weis, Weis GmbH & Co
.,
Galvanische Werkstätte KG
, asukoht Emmering (Saksamaa),
gebr. böge Metallveredelungs GmbH
, asukoht Hamburg,
Hans Giesbert GmbH & Co. KG
, asukoht Mömbris (Saksamaa),
Groz-Beckert KG
, asukoht Albstadt (Saksamaa),
GTW GmbH
, asukoht Werl (Saksamaa),
GWC Coating GmbH
, asukoht Villingen-Schwenningen,
Hartchrom Beuthel GmbH
, asukoht Schwelm (Saksamaa),
Hartchrom Erb GmbH
, asukoht Weiterstadt (Saksamaa),
Hartchrom GmbH
, asukoht Karlsruhe (Saksamaa),
Hartchrom GmbH Werner Kreuz
, asukoht Blumberg (Saksamaa),
Hartchrom Schoch GmbH
, asukoht Sternenfels (Saksamaa),
Hartchrom Teikuro Automotive GmbH
, asukoht Sternenfels,
Heine Optotechnik GmbH & Co. KG
, asukoht Herrsching (Saksamaa),
Heinrich Schnarr GmbH Metallveredlungswerk
, asukoht Mainaschaff (Saksamaa),
Heinrich Schulte Söhne GmbH & Co. KG
, asukoht Arnsberg (Saksamaa),
Heinz Daurer und Söhne GmbH & Co. KG Metall-Veredelung-Lampertheim
, asukoht Lampertheim (Saksamaa),
Helmut Gossmann Metallveredelungs-GmbH
, asukoht Goldbach (Saksamaa),
Henry Gevekoth GmbH
, asukoht Hamburg,
Heyer GmbH Oberflächentechnik
, asukoht Lübeck (Saksamaa),
HFJ Galvano Kiel GmbH
, asukoht Kiel (Saksamaa),
Hueck Engraving GmbH & Co. KG
, asukoht Viersen (Saksamaa),
Imhof Hartchrom GmbH
, asukoht Karlstadt (Saksamaa),
Johannes Jander GmbH & Co. KG Metalloberflächenveredelung
, asukoht Iserlohn (Saksamaa),
Johann Maffei GmbH & Co. KG
, asukoht Iserlohn-Simmern (Saksamaa),
Kesseböhmer Beschlagsysteme GmbH & Co. KG
, asukoht Bad Essen (Saksamaa),
Knipex-Werk C. Gustav Putsch KG
, asukoht Wuppertal,
Kreft & Röhrig GmbH
, asukoht Troisdorf-Friedrich-Wilhelms Hütte (Saksamaa),
Kriebel Metallveredelung GmbH
, asukoht Kirschfurt (Saksamaa),
LKS Kronenberger GmbH Metallveredlungswerk
, asukoht Seligenstadt (Saksamaa),
Kunststofftechnik Bernt GmbH
, asukoht Kaufbeuren (Saksamaa),
L B – Oberflächentechnik GmbH
, asukoht Wuppertal,
Linder Metallveredelungsgesellschaft mbH
, asukoht Albstadt (Saksamaa),
Metallisierwerk Peter Schreiber GmbH
, asukoht Düsseldorf (Saksamaa),
Montanhydraulik GmbH
, asukoht Holzwickede (Saksamaa),
Morex SpA
, asukoht Crespano del Grappa (Itaalia),
Motoren-Sauer Instandsetzungs-GmbH
, asukoht Hösbach (Saksamaa),
MSC/Copperflow Ltd
, asukoht Bolton, Greater Manchester (Ühendkuningriik),
Neumeister Hydraulik GmbH
, asukoht Neuenstadt am Kocher (Saksamaa),
Nießer Metallveredelung GmbH
, asukoht Röthenbach an der Pegnitz (Saksamaa),
Norddeutsche Hartchrom GmbH & Co. KG
, asukoht Ganderkesee (Saksamaa),
Oberflächenzentrum Elz GmbH
, asukoht Limburg (Saksamaa),
OK Oberflächenveredelung GmbH & Co. KG
, asukoht Sundern (Saksamaa),
OTH Oberflächentechnik Hagen GmbH & Co. KG
, asukoht Hagen (Saksamaa),
OT Oberflächentechnik GmbH & Co. KG
, asukoht Schwerin (Saksamaa),
Präzisionsgalvanik GmbH Wolfen
, asukoht Bitterfeld-Wolfen (Saksamaa),
Rahrbach GmbH
, asukoht Heiligenhaus (Saksamaa),
Rudolf Clauss GmbH & Co. KG Metallveredlung
, asukoht Mülheim an der Ruhr (Saksamaa),
Rudolf Jatzke Galvanik-Hartchrom Günter Holthöfer GmbH & Co. KG
, asukoht Bielefeld (Saksamaa),
Schaeffler Technologies AG & Co. KG
, asukoht Herzogenaurach (Saksamaa),
Scherer GmbH
, asukoht Haslach im Kinzigtal (Saksamaa),
Schmitz Hydraulikzylinder GmbH
, asukoht Büttelborn (Saksamaa),
Schnarr Metallveredlung GmbH
, asukoht Waiblingen (Saksamaa),
Schornberg Galvanik GmbH
, asukoht Lippstadt (Saksamaa),
Robert Schrubstock GmbH & Co. KG
, asukoht Velbert (Saksamaa),
Schulte Hartchrom GmbH
, asukoht Arnsberg,
Schwing GmbH
, asukoht Sankt Stefan im Lavanttal (Austria),
Silit-Werke GmbH & Co. KG
, asukoht Riedlingen (Saksamaa),
Steinbach & Vollmann GmbH & Co. KG
, asukoht Heiligenhaus,
Strötzel Oberflächentechnik GmbH & Co. KG
, asukoht Hildesheim (Saksamaa),
Süss Oberflächentechnik GmbH
, asukoht Wetzlar (Saksamaa),
Thoma Metallveredelung GmbH
, asukoht Heimertingen (Saksamaa),
Viemetall Viersener Metallveredlung Pottel GmbH & Co. KG
, asukoht Viersen (Saksamaa),
Walzen-Service-Center GmbH
, asukoht Oberhausen (Saksamaa),
Wavec GmbH
, asukoht Eisenhüttenstadt (Saksamaa),
Wilhelm Bauer GmbH & Co. KG
, asukoht Hannover (Saksamaa),
Willy Remscheid Galvanische Anstalt GmbH
, asukoht Solingen,
Willy Remscheid Kunststofftechnik GmbH
, asukoht Velbert,
Wiotec, Inhaber Udo Wilmes eK
, asukoht Ense (Saksamaa),
Wissing Hartchrom GmbH
, asukoht Lohmar (Saksamaa),
alfi GmbH Isoliergefäße
,
Metall- und Haushaltswaren
, asukoht Wertheim (Saksamaa),
BIA Kunststoff- und Galvanotechnik GmbH & Co. KG
, asukoht Solingen,
Siegfried Boner eK
, asukoht Villingen-Schwenningen,
Bruchmühlbacher Galvanotechnik (BG) GmbH
, asukoht Bruchmühlbach-Miesau (Saksamaa),
C + C Krug GmbH
, asukoht Velbert,
Collini GmbH
, asukoht Aperg (Saksamaa),
Collini Gesellschaft mbH
, asukoht Hohenems (Austria),
Collini GmbH
, asukoht Marchtrenk (Austria),
ColliniWien GmbH
, asukoht Viin (Austria),
Federal-Mogul TP Europe GmbH & Co KG
, asukoht Burscheid (Saksamaa),
Fischer GmbH & Co. surface technologies KG
, asukoht Katzenelnbogen (Saksamaa),
Friederici Oberflächenveredlung GmbH
, asukoht Iserlohn,
Galvano Wittenstein GmbH
, asukoht Solingen,
Gedore-Werkzeugfabrik GmbH & Co. KG
, asukoht Remscheid (Saksamaa),
Gerhardi Kunststofftechnik GmbH
, asukoht Lüdenscheid,
Gosma – Werkzeugfabrik und Metallveredelung Weber GmbH
, asukoht Gosheim (Saksamaa),
Hartchrom-Meuter Ernst Meuter GmbH & Co. KG
, asukoht Solingen,
Hartchrom Spezialbeschichtung Winter GmbH
, asukoht Treuen (Saksamaa),
Hasler AG, Aluminiumveredlung
, asukoht Turgi (Šveits),
Hartchrom Haslinger Oberflächentechnik GmbH
, asukoht Linz (Austria),
Hentschel Harteloxal GmbH & Co. KG
, asukoht Schorndorf (Saksamaa),
Kammin Metallveredelung KG
, asukoht Friesenheim (Saksamaa),
Karl-Heinz Bauer GmbH Galvanische Anstalt
, asukoht Ispringen (Saksamaa),
Maschinenfabrik KBA-Mödling AG
, asukoht Maria Enzersdorf (Austria),
Albert Kißling Galvanische Werke GmbH
, asukoht Neusäß (Saksamaa),
KME Saksamaa GmbH & Co. KG
, asukoht Osnabrück (Saksamaa),
Lahner KG
, asukoht Brunn am Gebirge (Austria),
Liebherr-Aerospace Lindenberg GmbH
, asukoht Lindenberg (Saksamaa),
MTU Aero Engines AG
, asukoht München (Saksamaa),
MTU Maintenance Hannover GmbH
, asukoht Langenhagen (Saksamaa),
Münze Österreich AG
, asukoht Viin,
Nehlsen-BWB Flugzeug-Galvanik Dresden GmbH & Co. KG
, asukoht Dresden (Saksamaa),
Orbis Will GmbH + Co. KG
, asukoht Ahaus (Saksamaa),
Riag Oberflächentechnik AG
, asukoht Wängi (Šveits),
Franz Rieger Metallveredlung
, asukoht Steinheim am Albuch (Saksamaa),
Saxonia Galvanik GmbH
, asukoht Halsbrücke (Saksamaa),
Schweizer Galvanotechnic GmbH & Co. KG
, asukoht Heilbronn (Saksamaa),
G. Schwepper Beschlag GmbH & Co
, asukoht Heiligenhaus,
R. Spitzke Oberflächen- und Galvanotechnik GmbH & Co. KG
, asukoht Barsbüttel (Saksamaa),
Stahl Judenburg GmbH
, asukoht Judenburg (Austria),
VTK Veredelungstechnik Krieglach GmbH
, asukoht Krieglach (Austria),
STI Surface Technologies International Holding AG
, asukoht Steinach (Šveits),
Witech GmbH
, asukoht Remscheid,
Kurt Zecher GmbH
, asukoht Paderborn (Saksamaa),
De Martin AG, Metallveredelung
, asukoht Wängi,
Hattler & Sohn GmbH
, asukoht Villingen-Schwenningen,
Alfacrom 2000 Srl
, asukoht Fiume Veneto (Itaalia),
F.LLI Angelini Sud Srl
, asukoht Arzano (Itaalia),
Bertola Srl
, asukoht Marene (Itaalia),
Bugli Srl
, asukoht Scandicci (Itaalia),
Burello Srl
, asukoht Pavia di Udine (Itaalia),
Galvanica CMB Di Bittante Franco EC Snc
, asukoht Scorzé (Itaalia),
Casprini Gruppo Industriale SpA
, asukoht Cavrilia (Itaalia),
CFG Rettifiche Srl
, asukoht Argenta (Itaalia),
CIL – Cromatura e Rettifica Srl
, asukoht Esine (Itaalia),
Cromatura Dura Srl
, asukoht Lozza (Itaalia),
Cromital Srl
, asukoht Parma (Itaalia),
Cromoflesch Di Bolletta Giuseppe & C. Snc
, asukoht Salzano (Itaalia),
Cromogalante Srl
, asukoht Padova (Itaalia),
Cromotrevigiana Srl
, asukoht Ponzano Veneto (Itaalia),
Elezinco Srl
, asukoht Castelfidardo (Itaalia),
Galvanica Nobili Srl
, asukoht Marano sul Panaro (Itaalia),
Galvanotecnica Vignati Srl
, asukoht Canegrate (Itaalia),
Galvitek Srl
, asukoht Verona (Itaalia),
Gilardoni Vittorio Srl
, asukoht Mandello del Lario (Itaalia),
Industria Galvanica Dalla Torre Ermanno e Figli Srl
, asukoht Villorba (Itaalia),
La Galvanica Trentina Srl
, asukoht Rovereto (Itaalia),
Nicros Srl
, asukoht Conegliano (Itaalia),
OCM Di Liboà Mauro & C. Snc
, asukoht Mondovì (Itaalia),
Rubinetterie Zazzeri SpA
, asukoht Incisa Valdarno (Itaalia),
Silga SpA
, asukoht Castelfidarno (Itaalia),
Surcromo Di Suttora Marco
, asukoht Pieve Emanuele (Itaalia),
Tobaldini SpA
, asukoht Altavilla Vicentina (Itaalia),
Tre Albi SNC Di Trentin Silvano Bittante Mario & Albanese Giancarlo
, asukoht Vedelago (Itaalia),
Adolf Boos GmbH & Co. KG
, asukoht Iserlohn,
Henkel Beiz- und Elektropoliertechnik GmbH & Co. KG
, asukoht Waidhofen an der Thaya (Austria),
Saueressig GmbH & Co. KG
, asukoht Vreden (Saksamaa),
Saueressig Polska sp. z o.o
., asukoht Tarnowo Podgórne (Poola),
Wetzel GmbH
, asukoht Grenzach-Wyhlen (Saksamaa),
Wetzel sp. z o.o
., asukoht Duchnów (Poola),
Apex Cylinders Ltd
, asukoht Bristol (Ühendkuningriik),
Federal-Mogul Burscheid GmbH
, asukoht Burscheid,
Federal-Mogul Friedberg GmbH
, asukoht Friedberg (Saksamaa),
Federal-Mogul Vermögensverwaltungs-GmbH
, asukoht Burscheid,
Federal-Mogul Operations Prantsusmaa SAS
, asukoht Saint-Jean-de-la-Ruelle (Prantsusmaa),
Dietmar Schrick GmbH
, asukoht Solingen,
Cromatura Dalla Torre Sergio Snc Di Dalla Torre Sergio EC
, asukoht Breda di Tiave (Itaalia),
Hartchromwerk Brunner AG
, asukoht Sankt Gallen (Šveits),
Schulz Hartchrom GmbH
, asukoht Hamburg,
II LISA
menetlusse astujad esimeses kohtuastmes,
Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)
Assogalvanica
, asukoht Padova (Itaalia),
Ecometal
, asukoht Treviso (Itaalia),
Comité européen pour le traitement de surface (CETS)
, asukoht Louvain (Belgia),
Österreichische Gesellschaft für Oberflächentechnik (AOT)
, asukoht Viin,
Surface Engineering Association (SEA)
, asukoht Birmingham (Ühendkuningriik),
Zentralverband Oberflächentechnik eV (ZVO)
, asukoht Hilden (Saksamaa),
Eco-Chim Galvanotecnica di Antoniazzi G. & C. Snc
, asukoht Codogne (Itaalia),
Heiche Oberflächentechnik GmbH
, asukoht Schwaigern (Saksamaa),
Schwäbische Härtetechnik Ulm GmbH & Co. KG
, asukoht Ulm,
Trattamento superfici metalliche Srl (TSM)
, asukoht Schio (Itaalia),
Aros Hydraulik GmbH
, asukoht Memmingen,
Berndorf Band GmbH
, asukoht Berndorf (Austria),
Eberhard Derichs Maschinen- und Apparatebau GmbH
, asukoht Krefeld (Saksamaa),
Friedrich Fausel Metalldrückerei
, asukoht Herrlingen (Saksamaa),
Goldhofer AG
, asukoht Memmingen,
Heidelberger Druckmaschinen AG
, asukoht Heidelberg (Saksamaa),
Huhtamaki Flexible Packaging Saksamaa GmbH & Co. KG
, asukoht Ronsberg (Saksamaa),
ITW Automotive Products GmbH
, asukoht Hodenhagen (Saksamaa),
Josef Van Baal GmbH
, asukoht Krefeld,
Kleinvoigtsberger Elektrobauelemente GmbH
, asukoht Großschirma (Saksamaa),
Kniggendorf & Kögler GmbH
, asukoht Laatzen (Saksamaa),
Liebherr-Components Kirchdorf GmbH
, asukoht Kirchdorf (Saksamaa),
Max Hilscher GmbH
, asukoht Dornstadt (Saksamaa),
Mora Metrology GmbH
, asukoht Aschaffenburg (Saksamaa),
Norsystec – Nohra-System-Technik GmbH
, asukoht Nohra (Saksamaa),
Otto Littmann Maschinenfabrik – Präzisionsmechanik GmbH
, asukoht Hamburg,
Provertha Connectors Cables & Solutions GmbH
, asukoht Pforzheim (Saksamaa),
Roland Merz
, elukoht Ober‑Ramstadt (Saksamaa),
Schwing-Stetter Baumaschinen GmbH
, asukoht Viin,
SML Maschinengesellschaft mbH
, asukoht Lenzing (Austria),
ThyssenKrupp Steel Europe AG
, asukoht Duisburg (Saksamaa),
Windmöller & Hölscher KG
, asukoht Lengerich (Saksamaa).
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise