CELEX: 62018CJ0445
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu
Regula (EK) Nr. 1107/2009
Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū
Paralēla tirdzniecība
Tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa grozīšana
Augu aizsardzības līdzekļa un atsauces līdzekļa izcelsme
Nosacījumi

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (
OV 2009, L 309, 1. lpp.
), 52. panta interpretāciju.
Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp
Vaselife International BV
(turpmāk tekstā – “
Vaselife
”) un
Chrysal International BV
(turpmāk tekstā – “
Chrysal
”) pret
College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden
(Kompetentā iestāde augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu atļauju izsniegšanā, Nīderlande) (turpmāk tekstā – “Nīderlandes kompetentā iestāde”), galvenokārt saistībā par šīs iestādes atteikumu atjaunot iepriekš
Vaselife
izsniegto paralēlas tirdzniecības atļauju.
Atbilstošās tiesību normas
Regulas Nr. 1107/2009 3., 8., 9., 24. un 31. apsvērumā ir noteikts:
“(3)
Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot [Padomes] Direktīvu 91/414/EEK [(1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (
OV 1991, L 230, 1. lpp.
)], un jaunākos sasniegumus zinātnē un tehnikā, minētā direktīva būtu jāaizstāj.
[..]
(8)
Šīs regulas mērķis ir nodrošināt augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības pakāpi, vienlaikus saglabājot Kopienas lauksaimniecības konkurētspēju. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, tostarp grūtnieču, zīdaiņu un bērnu, aizsardzībai. Būtu jāpiemēro piesardzības princips un šai regulai būtu jānodrošina, ka ražotāji sniedz pierādījumus, ka saražotajām un tirgū laistām vielām un līdzekļiem nav nekādas kaitīgas ietekmes uz cilvēku vai dzīvnieku veselību un nekādas nevēlamas iedarbības uz apkārtējo vidi.
(9)
Lai pēc iespējas likvidētu šķēršļus tirdzniecībai ar augu aizsardzības līdzekļiem, ko izraisa dažādas aizsardzības pakāpes dažādās dalībvalstīs, šajā regulā būtu jānosaka arī saskaņoti noteikumi darbīgo vielu atļaušanai un augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū, arī noteikumi atļauju savstarpējai atzīšanai un paralēlai tirdzniecībai. Tādējādi šīs regulas mērķis ir palielināt šādu līdzekļu brīvu kustību un nodrošināt to pieejamību dalībvalstīs.
[..]
(24)
Noteikumiem, kuri reglamentē atļauju piešķiršanu, ir jānodrošina augsts aizsardzības standarts. Jo īpaši, piešķirot atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, mērķim aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi vajadzētu būt prioritāram attiecībā pret mērķi uzlabot augu ražību. Tādēļ pirms augu aizsardzības līdzekļu laišanas tirgū būtu jāpierāda, ka tie dod noteiktu labumu augkopībai un tiem nav nekādas kaitīgas ietekmes uz cilvēku vai dzīvnieku, tostarp neaizsargātāko grupu, veselību vai nekādas nevēlamas iedarbības uz vidi.
[..]
(31)
Gadījumiem, kad atļaujas piešķir identiskiem augu aizsardzības līdzekļiem dažādās dalībvalstīs, šajā regulā būtu jāparedz vienkāršota procedūra atļauju piešķiršanai paralēlai tirdzniecībai, lai atvieglinātu tirdzniecību starp dalībvalstīm ar šādiem līdzekļiem.”
Šīs regulas 28. pantā “Atļaujas piešķiršana laišanai tirgū un lietošanai” ir noteikts:
“1.   Augu aizsardzības līdzekli nelaiž tirgū vai nelieto, ja vien tam attiecīgajā dalībvalstī nav piešķirta atļauja saskaņā ar šo regulu.
2.   Atkāpjoties no 1. punkta, atļauja nav vajadzīga šādos gadījumos:
[..]
e)
tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū, kam saskaņā ar 52. pantu piešķirta paralēlas tirdzniecības atļauja.”
Minētās regulas 29. panta “Prasības atļaujas piešķiršanai laišanai tirgū” redakcija ir šāda:
“1.   Neskarot 50. pantu, augu aizsardzības līdzekli atļauj tikai tad, ja saskaņā ar 6. punktā minētajiem vienotajiem principiem tas atbilst šādām prasībām:
a)
tā darbīgās vielas, aizsargvielas un sinerģisti ir apstiprināti;
b)
tā darbīgo vielu, aizsargvielu un sinerģistu ražo cits ražotājs vai tas pats ražotājs, veicot izmaiņas ražošanas procesā un/vai ražošanas norises vietā:
i)
specifikācija saskaņā ar 38. pantu būtiski neatšķiras no specifikācijas, kas iekļauta regulā, ar kuru apstiprina minēto vielu, aizsargvielu vai sinerģistu; un
ii)
darbīgajai vielai, aizsargvielai vai sinerģistam to piemaisījumu dēļ nav kaitīgākas ietekmes 4. panta 2. un 3. punkta nozīmē nekā būtu tad, ja tās ražotu saskaņā ar tādu ražošanas procesa specifikāciju, kas norādīta apstiprinājumam pievienotajā dokumentācijā;
c)
tā papildvielas nav iekļautas III pielikumā;
d)
tā tehniskais sastāvs ir tāds, ka ietekme uz lietotāju vai citi riski ir, cik vien iespējams, samazināti, neietekmējot līdzekļa iedarbīgumu;
[..]
2.   Pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka 1. punkta a) līdz h) apakšpunktā minētās prasības ir izpildītas.
3.   Atbilstību prasībām, kas noteiktas 1. punkta b) apakšpunktā un e) līdz h) apakšpunktā, konstatē ar oficiāliem vai oficiāli atzītiem izmēģinājumiem un analīzēm [..].
[..]
6.   Vienotajos principos augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai iekļauj Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā izklāstītās prasības, un šos principus nosaka regulās, ko pieņem saskaņā ar 79. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru bez būtiskām izmaiņām. [..]
Saskaņā ar šiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanā ņem vērā darbīgās vielas, aizsargvielu, sinerģistu un papildvielu mijiedarbību.”
Regulas Nr. 1107/2009 43. pantā “Atļaujas atjaunošana” ir paredzēts:
“1.   Atļauju atjauno pēc atļaujas turētāja iesnieguma ar noteikumu, ka 29. pantā minētās prasības joprojām ir izpildītas.
[..]
5.   Dalībvalstis pieņem lēmumu par augu aizsardzības līdzekļa atļaujas atjaunošanu vēlākais 12 mēnešu laikā pēc tā sastāvā esošās darbīgās vielas, aizsargvielas vai sinerģista apstiprinājuma atjaunošanas.
6.   Ja tādu iemeslu dēļ, kurus atļaujas turētājs nespēj ietekmēt, nav pieņemts lēmums par atļaujas atjaunošanu pirms tās termiņa beigām, attiecīgā dalībvalsts pagarina atļauju uz laiku, kas vajadzīgs, lai pabeigtu pārbaudi un pieņemtu lēmumu par atjaunošanu.”
Šīs regulas 44. pantā “Atļaujas atsaukšana vai grozīšana” ir noteikts:
“1.   Dalībvalstis var pārskatīt atļauju jebkurā laikā, ja ir pazīmes, ka 29. panta prasības vairs netiek izpildītas.
[..]
2.   Ja dalībvalsts vēlas atsaukt vai grozīt atļauju, tā informē atļaujas turētāju un dod viņam iespēju iesniegt piezīmes vai papildu informāciju.
3.   Dalībvalsts attiecīgi atsauc vai groza atļauju, ja:
a)
netiek vai vairs netiek pildītas 29. pantā minētās prasības;
[..].”
Minētās regulas 45. panta “Atļaujas atsaukšana vai grozīšana pēc atļaujas turētāja lūguma” 1. un 2. punktā ir norādīts, ka “atļauju drīkst atsaukt vai grozīt pēc atļaujas turētāja lūguma, kuram jāmin šāda lūguma iemesli”, un ka “grozījumus drīkst piešķirt tikai tad, ja tiek konstatēts, ka 29. pantā minētās prasības joprojām ir izpildītas”.
Šīs pašas regulas 46. pantā “Pagarinājuma periods” ir noteikts:
“Ja dalībvalsts atsauc vai groza atļauju, vai to neatjauno, tā var noteikt pagarinājuma periodu esošo krājumu likvidēšanai, uzglabāšanai, laišanai tirgū un lietošanai.
Ja iemesli atļaujas atsaukšanai, grozīšanai vai neatjaunošanai nav saistīti ar cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību vai vides aizsardzību, pagarinājuma periodu ierobežo un tas nepārsniedz sešus mēnešus attiecīgo augu aizsardzības līdzekļu tirgošanai un izplatīšanai un papildus ne vairāk kā vienu gadu esošo krājumu likvidēšanai, uzglabāšanai un lietošanai.”
Regulas Nr. 1107/2009 52. pantā “Paralēla tirdzniecība” ir paredzēts:
“1.   Augu aizsardzības līdzekli, kas apstiprināts vienā dalībvalstī (izcelsmes dalībvalstī), – ar nosacījumu, ka piešķir paralēlas tirdzniecības atļauju – var ieviest, laist tirgū un lietot citā dalībvalstī (ieviešanas dalībvalstī), ja šī dalībvalsts apliecina, ka minētais augu aizsardzības līdzeklis pēc sastāva ir identisks augu aizsardzības līdzeklim, kam jau piešķirta atļauja tās teritorijā (atsauces līdzeklim). Pieteikumu iesniedz ieviešanas dalībvalsts kompetentajai iestādei.
2.   Ja ieviešamais augu aizsardzības līdzeklis ir identisks 3. punkta nozīmē, paralēlas tirdzniecības atļauju piešķir, izmantojot vienkāršotu procedūru, 45 darba dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas. Pēc pieprasījuma dalībvalstis cita citai 10 darba dienu laikā pēc lūguma saņemšanas sniedz informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu, vai līdzekļi ir identiski. Paralēlas tirdzniecības atļaujas piešķiršanas procedūru pārtrauc no dienas, kad lūgumu saņemt informāciju nosūta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei, līdz dienai, kad ieviešanas dalībvalsts kompetentā iestāde pilnībā saņem vajadzīgo informāciju.
3.   Augu aizsardzības līdzekli uzskata par identisku atsauces līdzeklim, ja:
a)
tas ir ražots tajā pašā uzņēmumā vai saistītā uzņēmumā vai saskaņā ar licenci, kas piešķirta saistībā ar to pašu ražošanas procesu;
b)
tam ir identiska specifikācija un identisks darbīgo vielu, aizsargvielu un sinerģistu saturs, kā arī preparāta veids; un
c)
tas ir tāds pats vai līdzvērtīgs sastāvā esošo papildvielu ziņā un no iepakojuma izmēru, materiālu vai formu, iespējamas nelabvēlīgas ietekmes uz līdzekļa nekaitīgumu saistībā ar cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi viedokļa.
4.   Pieteikumā paralēlai tirdzniecības atļaujai norāda šādu informāciju:
a)
augu aizsardzības līdzekļa nosaukumu un reģistrācijas numuru izcelsmes dalībvalstī;
b)
izcelsmes dalībvalsti;
c)
atļaujas turētāja vārdu vai nosaukumu un adresi izcelsmes dalībvalstī;
[..]
e)
pieteicēja vārdu vai nosaukumu un adresi;
[..]
i)
atsauces līdzekļa nosaukumu un reģistrācijas numuru.
[..]
5.   Augu aizsardzības līdzekli, kuram piešķirta paralēlas tirdzniecības atļauja, laiž tirgū un lieto tikai saskaņā ar atsauces līdzekļa atļaujas noteikumiem. [..]
6.   Paralēlas tirdzniecības atļauja ir derīga atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņa laikā. Ja atsauces līdzekļa atļaujas turētājs iesniedz pieteikumu atļaujas atcelšanai atbilstīgi 45. panta 1. punktam, un 29. panta prasības joprojām tiek izpildītas, paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš beidzas vēlākais dienā, kad atsauces līdzekļa atļaujai būtu bijis jābeidzas.
7.   Neskarot konkrētus šā panta noteikumus, paralēlā tirdzniecībā tirgotiem augu aizsardzības līdzekļiem attiecīgi piemēro 44., 45., 46., 55. pantu, 56. panta 4. punktu un VI līdz X nodaļu.
8.   Neskarot 44. pantu, paralēlās tirdzniecības atļauju var atsaukt, ja ieviestā augu aizsardzības līdzekļa atļauja izcelsmes dalībvalstī tiek atsaukta drošības vai efektivitātes apsvērumu dēļ.
9.   Ja līdzeklis 3. punkta izpratnē nav identisks atsauces līdzeklim, ieviešanas dalībvalsts drīkst vienīgi piešķirt atļauju, kas vajadzīga laišanai tirgū un lietošanai, saskaņā ar 29. pantu.
[..]”
Šīs direktīvas 56. pants “Informēšana par iespējami kaitīgu vai nevēlamu iedarbību” ir formulēts šādi:
“1.   Augu aizsardzības līdzekļa atļaujas turētājs tūlīt informē dalībvalsti, kas piešķīrusi atļauju, par jebkādu jaunu informāciju, kas attiecas uz augu aizsardzības līdzekli vai darbīgo vielu, tās metabolītu, augu aizsardzības līdzekļa sastāvā esošo aizsargvielu, sinerģistu vai papildvielu un kas liecina, ka augu aizsardzības līdzeklis vairs neatbilst attiecīgi 29. pantā un 4. pantā noteiktajiem kritērijiem.
[..]
3.   Neskarot dalībvalstu tiesības veikt pagaidu aizsardzības pasākumus, dalībvalsts, kas pirmā piešķīrusi atļauju katrā no zonām, novērtē saņemto informāciju un informē pārējās tai pašai zonai piederošās dalībvalstis, ja tā ir nolēmusi atsaukt vai grozīt atļauju saskaņā ar 44. pantu.
[..]”
Minētās regulas 83. panta “Atcelšana” pirmajā daļā ir noteikts:
“Neskarot 80. pantu, Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK, kuras grozītas ar V pielikumā minētajiem aktiem, atceļ no 2011. gada 14. jūnija, neierobežojot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz transponēšanas termiņiem valstu tiesību aktos un šajā pielikumā minēto direktīvu piemērošanu.”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
Ar 2015. gada 12. jūnija“Lēmumu par paralēlo tirdzniecības atļauju” (turpmāk tekstā – “I lēmums”) kompetentā Nīderlandes iestāde piešķīra
Vaselife
pieteikto paralēlas tirdzniecības atļauju attiecībā uz produktu
Vaselife Universal Bulb PHT
(turpmāk tekstā – “līdzeklis
Vaselife UB
”) ar atļaujas numuru 14878N, kuras derīguma termiņš beidzās 2016. gada 31. decembrī.
No šī lēmuma izriet, ka produkts
Vaselife UB
tiek importēts no Itālijas, kur tas ir reģistrēts kā augu aizsardzības līdzeklis ar nosaukumu
Promalin
. Šis produkts būtībā neatšķīrās no atsauces līdzekļa VBC‑476 ar atļaujas numuru 12865N, kurš ir atļauts Nīderlandē un kuru tāpat kā
Promalin
ražo
Valent Biosciences
–
Sumitomo Chemical Agro Europe SAS
(turpmāk tekstā – “
Sumitomo
”) nodaļa.
Reaģējot uz pieteikumu pārreģistrēt VBC‑476 augu aizsardzības līdzekļa atļauju, kompetentā Nīderlandes iestāde ar 2015. gada 23. decembra lēmumu piešķīra šim produktam atļauju ar to pašu atļaujas numuru 12865N kā iepriekš. Ar šo lēmumu tika nomainīts šī produkta atļaujas turētājs – no
Valent Biosciences
uz pašu
Sumitomo
, un derīguma termiņš tika noteikts 2025. gada 1. decembris.
Ar 2016. gada 19. februāra lēmumu par izmaiņām atļautā augu aizsardzības līdzekļa VBC‑476 sastāvā kompetentā Nīderlandes iestāde pēc
Sumitomo
lūguma nolēmuma mainīt šo produktu. Šī produkta atļaujas numurs ir 12865N un derīguma termiņš – 2025. gada 1. decembris.
Ar Nīderlandes kompetentās iestādes 2016. gada 19. februāra lēmumu par produkta VBC‑476 atļaujas 12865N pāreju šī atļauja pēc
Sumitomo
lūguma tika reģistrēta uz
Chrysal
vārda.
Ar 2016. gada 1. marta“Lēmumu par paralēlās atļaujas atjaunošanu” (turpmāk tekstā – “II lēmums”) Nīderlandes kompetentā iestāde nolēma līdz 2025. gada 1. decembrim atjaunot paralēlas tirdzniecības atļauju, kas, pamatojoties uz I lēmumu, tika izsniegta līdzeklim
Vaselife UB
. Šai nolūkā šī iestāde ir pamatojusies uz Regulas Nr. 1107/2009 52. pantu, uzskatot, ka šo produktu ražo
Valent Biosciences
un līdz ar to – tas pats uzņēmums, kurš ražo atsauces līdzekli.
Chrysal
2016. gada 1. aprīlī pret šo II lēmumu iesniedza iebildumu.
Ar 2017. gada 26. aprīļa lēmumu Nīderlandes kompetentā iestāde atzina, ka
Chrysal
iesniegtā sūdzība par II lēmumu ir pieņemama un daļēji pamatota, atsauca II lēmumu un noraidīja lūgumu par I lēmuma atjaunošanu, ko bija iesniegusi
Vaselife
.
2017. gada 26. aprīļa lēmuma pamatojumam minētā iestāde it īpaši norādīja turpinājumā minēto:
–
ar atsauces līdzekļa reģistrāciju no jauna ir ticis grozīts šī produkta atļaujas derīguma termiņš, respektīvi, no 2016. gada 31. decembra uz 2025. gada 1. decembri. Šī iemesla dēļ paralēlas tirdzniecības atļaujā noteiktais derīguma termiņš, kas ir 2016. gada 31. decembris, nesakrīt ar termiņu atsauces līdzeklim. Atsauces produkta atļaujas derīguma termiņa grozījumi mudināja Nīderlandes kompetento iestādi ar
Vaselife
piekrišanu un uz tās lūguma pamata šo atļauju pagarināt līdz 2025. gada 1. decembrim;
–
2016. gada 19. februāra lēmums par izmaiņām atsauces līdzekļa sastāvā attiecas uz mazsvarīgu grozījumu. Tādējādi produkts
Vaselife UB
ir arī identisks atsauces līdzeklim Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta b) un c) apakšpunkta izpratnē;
–
Chrysal
un
Valent Biosciences
nav savstarpēji saistītas sabiedrības. Līdz ar to pirmā minētā nestrādā saskaņā ar otrās minētās licenci. Turklāt no iesniegtā lūguma mainīt atsauces līdzeklim piesaistītās tirdzniecības atļaujas turētāja vārdu izriet, ka ir mainījusies šī produkta ražošanas vieta. No tā savukārt izriet, ka atsauces līdzeklim un
Vaselife UB
produktam nav viena un tā pati izcelsme, tādēļ tie nav “identiski produkti” Regulas Nr. 1107/2009 52. panta izpratnē. Tātad
Chrysal
sūdzība šai sakarā ir pamatota, un
–
paralēlas tirdzniecības atļaujas reģistrācijas atjaunošana nav iespējama, jo tā vairs neatbilst Regulas Nr. 1107/2009 52. panta nosacījumiem. Tā kā tā vairs neatbilst šiem nosacījumiem un I lēmums ir zaudējis spēku 2016. gada 31. decembrī, pagarinājuma periods saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 46. pantu ir jānosaka līdz 2017. gada 1. novembrim jau importētajām un
Nederlandse voedsel- en warenautoriteit
(Nīderlandes Pārtikas produktu un patēriņa preču iestāde) deklarētajām produkta partijām.
Vaselife
2017. gada 26. aprīļa lēmumu pārsūdzēja
College van Beroep voor het bedrijfsleven
(Administratīvā sociālekonomisko lietu apelācijas tiesa, Nīderlande).
Ar 2016. gada 3. jūnija lēmumu Nīderlandes kompetentā iestāde apmierināja
Chrysal
lūgumu grozīt produkta VBC‑476 nosaukumu uz
Chrysal BVB
.
Nīderlandes kompetentā iestāde ar 2017. gada 20. jūlija lēmumu arī paplašināja 2017. gada 26. aprīļa lēmumā noteikto pagarinājumu periodu, attiecinot to ne tikai uz tajā īpaši norādītajām divām produktu partijām, bet arī uz esošajiem produkta
Vaselife UB
partijas 272‑994‑S 4 uzkrājumiem, paredzot, ka tos var piegādāt līdz 2017. gada 1. novembrim un izlietot līdz 2018. gada 1. novembrim.
Chrysal
šo lēmumu pārsūdzēja.
Šādos apstākļos
College van Beroep voor het bedrijfsleven
(Administratīvā sociālekonomisko lietu apelācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai pēc jaunas atsauces līdzekļa atļaujas kompetentajai iestādei [..] ir tiesības – attiecīgā gadījumā pēc savas iniciatīvas – mainīt atļaujas, kas attiecas uz paralēlu tirdzniecību Regulas (EK) Nr. 1107/2009 52. panta izpratnē un kas izsniegta pirms lēmuma par jaunu atļauju, derīguma termiņu atbilstoši vēlākam derīguma datumam, kurš ir piesaistīts lēmumam par jaunu atsauces līdzekļa atļauju?
2)
Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša, vai paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa mainīšana ir automātiskas, no pašas Regulas Nr. 1107/2009 izrietošas sekas, ko rada atsauces līdzekļa jauna atļauja? Vai līdz ar to paralēlas tirdzniecības atļaujas jauna derīguma datuma reģistrēšana kompetentās iestādes datubāzē ir vienkārši administratīva darbība vai arī par to ir jāpieņem lēmums pēc savas iniciatīvas vai pamatojoties uz pieteikumu?
3)
Ja uz otro jautājumu ir jāatbild, ka ir nepieciešams lēmums, – vai šajā gadījumā ir piemērojams Regulas (EK) Nr. 1107/2009 52. pants, it īpaši šā panta 3. punkts?
4)
Ja atbilde uz trešo jautājumu ir noliedzoša, kāda(-as) tiesību norma(-as) tad ir jāpiemēro?
5)
Vai augu aizsardzības līdzekli var uzskatīt par tādu, kas nav identisks Regulas Nr. 1107/2009 52. panta izpratnē, jau tad, ja atsauces līdzekļa izcelsmes vieta (vairs) nav tas pats uzņēmums? Vienlaikus, atbildot uz šo jautājumu, tiek lūgts, lai Tiesa izvērtē jautājumu, vai saistīts uzņēmums vai saskaņā ar licenci strādājošs uzņēmums var nozīmēt arī uzņēmumu, kas ar tiesību turētāja atļauju ražo produktu pēc tās pašas formulas. Vai šajā saistībā ir būtiski, vai ražošanas process, saskaņā ar kuru tiek ražots atsauces līdzeklis un paralēli importējamais ražojums, attiecībā uz aktīvajām vielām notiek vienā un tajā pašā uzņēmumā?
6)
Vai vienkārši atsauces līdzekļa ražotnes vietas maiņai ir nozīme, izvērtējot jautājumu par produkta identiskumu?
7)
Ja atbilde uz piekto un/vai sesto jautājumu ir apstiprinoša, vai no tā izrietošo secinājumu (“nav identisks”) var mainīt tas, ka kompetentā iestāde jau ir konstatējusi, ka produkta sastāvs nav mainījies vai ir mainījies tikai minimāli?
8)
Kam un kādā mērā ir jāpierāda, ka ir izpildīti Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta nosacījumi, ja paralēlā produkta atļaujas turētājam un atsauces līdzekļa atļaujas turētājam šajā jautājumā ir atšķirīgi viedokļi?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo līdz ceturto jautājumu
Uzdodot pirmo līdz ceturto jautājumu, kuri ir jāizskata kopā, iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot:
–
vai Savienības tiesības, konkrēti, Regula Nr. 1107/2009, ir jāinterpretē tādējādi, ka ar tām tiek pieļauta valsts procedūra, saskaņā ar kuru kompetentā iestāde ir tiesīga pēc savas ierosmes pielāgot paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņu no jauna reģistrētās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam;
–
vai apstiprinošas atbildes gadījumā Regula Nr. 1107/2009, it īpaši tās 52. pants, ir jāinterpretē tādējādi, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa pielāgošana automātiski izriet no lēmuma no jauna reģistrēt atsauces līdzekļa atļauju, vai tomēr tajā ir noteikta prasība par atsevišķa lēmuma pieņemšanu šai sakarā;
–
vai – pieņemot, ka ir vajadzīgs atsevišķs lēmums, – Regula Nr. 1107/2009 ir jāinterpretē tādējādi, ka tad, ja paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš ir jāpielāgo atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam, ir jāizpilda Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 1.–3. punktā minētie vai arī citās tiesību normās fiksētie šādas atļaujas saņemšanai izvirzītie nosacījumi.
Jāatgādina, ka saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 6. punkta pirmo teikumu paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš sakrīt atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņu.
Saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 43. panta 1. punktu atļauju atjauno pēc tās turētāja lūguma, ja vien joprojām ir izpildīti šīs regulas 29. pantā paredzētie nosacījumi, un to ievērošana, kā tas izriet no minētās regulas 24. apsvēruma, ir nodrošināt augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni.
Savukārt Regulā Nr. 1107/2009 nav nevienas skaidras tiesību normas par paralēlas tirdzniecības derīguma termiņa pielāgošanu atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam.
Katrā ziņā, pat ja saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 43. panta 1. punktu šīs regulas 29. pantā izvirzītie atļaujas nosacījumi ir jāizpilda, atjaunojot atsauces līdzekļa atļauju, no minētās regulas sistēmas var izsecināt, ka saskaņā ar šīs regulas 52. panta 1.–3. punktu, ja paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš ir jāpielāgo atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam, tādā gadījumā ir jāizpilda minētajos punktos izvirzītie un šādas atļaujas saņemšanai vajadzīgie nosacījumi.
Šāda prasība sakrīt ar Regulas Nr. 1107/2009 52. panta divkāršo mērķi, kas – kā izriet no šīs regulas 8., 9. un 31. apsvēruma – ir veicināt tādu identisku augu aizsardzības līdzekļu paralēlo tirdzniecību, kuri ir atļauti dažādās dalībvalstīs, tā nodrošinot augsta līmeņa cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību.
Šādas Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 1.–3. punkta interpretācijas apstiprinājums ir rodams arī šī regulas 44. pantā, to lasot kopā ar minētās regulas 52. panta 7. punktu. Tāpat kā saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 44. pantu dalībvalstis var pārskatīt atļauju jebkurā laikā, ja ir pazīmes, ka šīs regulas 29. panta prasības vairs netiek izpildītas, dalībvalstis saskaņā ar minētās regulas 52. panta 7. punktu var arī pārskatīt paralēlas tirdzniecības atļauju jebkurā laikā, ja ir pazīmes, ka nav izpildīta kāda no tās pašas regulas 52. panta 1.–3. punktā minētajām prasībām.
Šādi, ciktāl runa ir par to, ka tad, ja paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš ir jāpielāgo atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam, ir jāizpilda Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 1.–3. punktā minētie šādas atļaujas saņemšanai izvirzītie nosacījumi, attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jāizvērtē, vai tā tiešām ir.
Taču šāds attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes vērtējums izslēdz to, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa pielāgošana automātiski izriet no lēmuma atjaunot atsauces līdzekļa atļauju, nepieņemot citu lēmumu, – vēl jo vairāk tādēļ, ka šāda pielāgošana var skart trešo personu tiesības.
Līdz ar to, ja šī sprieduma 34. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa pielāgošana atsauces līdzekļa atļaujas atjaunošanas derīguma termiņam nozīmē jaunas paralēlās tirdzniecības atļaujas piešķiršanu.
Šai sakarā var atgādināt, ka saskaņā ar 2015. gada 14. jūlijā publicēto vadlīniju par augu aizsardzības līdzekļu paralēlo tirdzniecību (
Guidance document concerning the parallel trade of plant protection products
) 8. punktu, “beidzoties paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņam, ir jāiesniedz jauns pieteikums saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. pantu. Tas tiek izskatīts, ņemot vērā 52. panta kritērijus, un tiek uzskatīts, ka tas ir jauns pieteikums. Tādējādi ir jāiesniedz visi prasītie dokumenti.”
Attiecībā uz jautājumu par to, vai jaunu paralēlas tirdzniecības atļauju, kuras derīguma termiņš tiek pielīdzināts atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam, attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde var izsniegt pēc savas ierosmes, ir jāatgādina, kā tas ir secināts šī sprieduma 30. punktā, ka Regulā Nr. 1107/2009 nav nevienas skaidras tiesību normas šai sakarā; ieviešanas dalībvalsts kompetentajā iestādē saskaņā ar šīs regulas 52. panta 1. punktu ir jāpieprasa tikai “pirmās” paralēlas tirdzniecības atļaujas piešķiršana.
Tā kā procedūra, kurā var saņemt jaunu paralēlas tirdzniecības atļauju, nav izklāstīta Regulā Nr. 1107/2009 un fakts, ka to aizsāk vai nu pēc savas iniciatīvas, vai ieinteresētā persona, būtībā ir neitrāls šīs regulas 8. un 9. apsvērumā atgādināto mērķu kontekstā, dalībvalstīm tā ir jāorganizē saskaņā ar procesuālās autonomijas principu – protams, ja vien tā nav mazāk labvēlīga salīdzinājumā ar to, kura attiecas uz līdzīgām iekšējām situācijām (vienlīdzības princips), un ja ar to netiek pārmērīgi apgrūtināta vai padarīta neiespējama Savienības tiesiskajā kārtībā paredzēto tiesību īstenošana (efektivitātes princips) (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2017. gada 15. marts, Aquino,
C‑3/16
,
EU:C:2017:209
,
48.
punkts).
Savienības tiesības pieļauj valsts procedūru, kāda minēta pamatlietā, saskaņā ar kuru kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas var pielāgot šādas atļaujas derīguma termiņu jaunam atsauces līdzekļa derīguma termiņam. Šādā gadījumā – kā tas izriet no ģenerāladvokāta secinājumu 36. punkta – kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 44. panta 2. punktu par to ir jāinformē paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājs un jādod viņam iespēja iesniegt apsvērumus vai sīkāku informāciju.
Ņemot vērā iepriekš minēto, uz pirmo līdz ceturto jautājumu ir jāatbild šādi:
–
Savienības tiesības, konkrēti, Regula Nr. 1107/2009, ir jāinterpretē tādējādi, ka ar tām tiek pieļauta valsts procedūra, saskaņā ar kuru kompetentā iestāde ir tiesīga pēc savas ierosmes pielāgot paralēlas tirdzniecības atļauja derīguma termiņu no jauna reģistrētās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam;
–
Regula Nr. 1107/2009 un it īpaši tās 52. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa pielāgošana automātiski neizriet no lēmuma no jauna reģistrēt atsauces līdzekļa atļauju, bet tiek prasīts, lai šai sakarā tiktu pieņemts lēmums;
–
Regula Nr. 1107/2009 ir jāinterpretē tādējādi, ka tad, ja paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš ir jāpielāgo atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam, ir jāizpilda Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 1.–3. punktā minētie šīs atļaujas saņemšanai izvirzītie nosacījumi, un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jāizvērtē, vai tā tiešām ir.
Par piekto līdz septīto jautājumu
Uzdodot piekto līdz septīto jautājumu, kuri ir jāizskata kopā, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas uz situāciju, kurā izcelsmes dalībvalsts atļautu augu aizsardzības līdzekli ražo uzņēmums A, savukārt atsauces augu aizsardzības līdzekli tādā pašā procesā ražo uzņēmums B, ar uzņēmuma A piekrišanu, citā, nevis iepriekšminētā produkta ražošanas vietā.
Jāatgādina, ka saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 1. un 2. punktu augu aizsardzības līdzekli, kas apstiprināts vienā dalībvalstī (izcelsmes dalībvalstī), – ar nosacījumu, ka piešķir paralēlas tirdzniecības atļauju, – var ieviest, laist tirgū un lietot citā dalībvalstī (ieviešanas dalībvalstī), ja šī dalībvalsts apliecina, ka minētais augu aizsardzības līdzeklis pēc sastāva šī panta 3. punkta nozīmē ir identisks augu aizsardzības līdzeklim, kam jau piešķirta atļauja tās teritorijā (atsauces līdzeklim). Ja ieviešamais augu aizsardzības līdzeklis ir identisks 3. punkta nozīmē, paralēlas tirdzniecības atļauju piešķir, izmantojot vienkāršotu procedūru, 45 darba dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas.
Saskaņā ar minētās regulas 52. panta 3. punktu:
“Augu aizsardzības līdzekli uzskata par identisku atsauces līdzeklim, ja:
a)
tas ir ražots tajā pašā uzņēmumā vai asociētā uzņēmumā vai saskaņā ar licenci, kas piešķirta saistībā ar to pašu ražošanas procesu;
b)
tam ir identiska specifikācija un identisks darbīgo vielu, aizsargvielu un sinerģistu saturs, kā arī preparāta veids; un
c)
tas ir tāds pats vai līdzvērtīgs sastāvā esošo papildvielu ziņā un no iepakojuma izmēru, materiālu vai formu, iespējamas nelabvēlīgas ietekmes uz līdzekļa nekaitīgumu saistībā ar cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi viedokļa.”
No Tiesas rīcībā esošajiem lietas materiāliem, it īpaši no lēmuma par prejudiciāla jautājuma uzdošanu, izriet, ka strīds pamatlietā ir tikai par Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta a) apakšpunktā ietvertā identitātes kritērija interpretāciju un piemērošanu
Vaselife
importētajiem produktiem Nīderlandē un
Chrysal
ražotajiem atsauces līdzekļiem Nīderlandē, jo tos kompetentā Nīderlandes iestāde ir interpretējusi kā “identiskus” šīs regulas 52. panta 3. punkta b) un c) apakšpunkta izpratnē, ko arī nav apstrīdējuši lietas dalībnieki pamatlietā.
Tādējādi piektais līdz septītais jautājums ir jāvērtē, ņemot vērā minētās regulas 52. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
Šai sakarā ir jāatgādina Tiesas judikatūra par augu aizsardzības līdzekļu paralēlo importu Direktīvas 91/414 ietvaros, kura ir atcelta un aizstāta ar Regulu Nr. 1107/2009 saskaņā ar šīs regulas 3. apsvērumu un 83. panta pirmo daļu, – tā ir direktīva, kurā nebija paredzēta vienkāršota atļauju izsniegšanas procedūra paralēli importētu augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū.
Saskaņā ar šo judikatūru, ja dalībvalsts kompetentā iestāde secina, ka augu aizsardzības līdzeklim, kas ievests dalībvalstī, kurā tam jau ir atļauja laišanai tirgū, kas izsniegta atbilstoši Direktīvai 91/414, un kuram, lai arī tas nav pilnībā identisks importētās dalībvalsts teritorijā jau atļautajam līdzeklim, vismaz:
–
ir kopīga izcelsme ar šo līdzekli tajā ziņā, ka tos, izmantojot to pašu formulu, ir ražojis viens un tas pats uzņēmums vai asociēts uzņēmums, vai uzņēmums, kas strādā uz licences pamata,
–
tas ir ražots, izmantojot to pašu aktīvo vielu, un
–
tam turklāt ir tā pati iedarbība, ņemot vērā atšķirības, kas var pastāvēt lauksaimniecības, augu aizsardzības vai vides, tostarp klimatisko apstākļu, līmenī, kas saistītas ar produktu izmantošanu,
šim līdzeklim ir jāvar izmantot importētājā dalībvalstī jau piešķirtu atļauju laišanai tirgū, ja vien tas nav pretrunā cilvēku un dzīvnieku veselības, kā arī vides aizsardzības apsvērumiem (šajā nozīmē skat. spriedumus, 1999. gada 11. marts, British Agrochemicals,
C‑100/96
,
EU:C:1999:129
,
40.
punkts, un 2008. gada 21. februāris, Komisija/Francija,
C‑201/06
,
EU:C:2008:104
,
39.
punkts).
Tieši pamatojoties uz to, Tiesa konstatēja, ka, prasot paralēla importa atļaujas piešķiršanai, lai importētajam produktam un jau Francijā atļautajam būtu viena izcelsme, proti, lai tie būtu ražoti pēc vienas un tās pašas formulas, lai tiem būtu viens un tas pats ražotājs vai lai šie ražotāji būtu saistīti vai saskaņā ar vienu licenci strādājoši uzņēmumi, Francijas Republika ir ievērojusi pienākumus, kas tai ir noteikti ar EKL 28. pantu (spriedums, 2008. gada 21. februāris, Komisija/Francija,
C‑201/06
,
EU:C:2008:104
,
30.
un
45.
punkts).
Direktīvas 91/414 kontekstā augu aizsardzības līdzekļi tiek uzskatīti par identiskiem tad, ja tiem ir vismaz kopīga izcelsme tādā nozīmē, ka tos, izmantojot to pašu formulu, ir ražojis viens un tas pats uzņēmums vai saistīts uzņēmums, vai uzņēmums, kas strādā uz licences pamata, ka tie ir ražoti, izmantojot vienu un to pašu aktīvo vielu, un ka tiem turklāt ir vienāda ietekme, ņemot vērā atšķirības, kādas var būt lauksaimniecības apstākļu, augu aizsardzības vai vides, tostarp klimata, līmenī, kas skar līdzekļa izmantošanu (spriedums, 2014. gada 6. novembrī, Mac,
C‑108/13
,
EU:C:2014:2346
,
24.
punkts).
Tādējādi šķiet, ka Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punktu, kas tāpat kā Direktīva 91/414 kalpo tostarp sabiedrības veselības aizsardzības mērķim un mērķim novērst šķēršļus tirdzniecībai starp dalībvalstīm, lielā mērā ir ietekmējusi šī judikatūra.
No tā izriet, ka ar minēto tiesību normu kā kritērijs izcelsmes dalībvalsts atļauta augu aizsardzības līdzekļa un atsauces augu aizsardzības līdzekļa identitātei tiek prasīts, lai tos būtu ražojis viens un tas pats uzņēmums vai arī saistīti uzņēmumi, vai vēl saskaņā ar vienu licenci strādājoši uzņēmumi.
Runājot par Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta a) apakšpunktā ietverto frāzi “ražots [..] saskaņā ar licenci, kas piešķirta saistībā ar to pašu ražošanas procesu”, ir jāuzskata, kā to būtībā norādījis ģenerāladvokāts secinājumu 47. punktā, ka tas attiecas arī uz gadījumu, kad izcelsmes dalībvalsts atļautu augu aizsardzības līdzekli ražo cits uzņēmums, nevis tas, kurš saskaņā ar šo pašu procesu un ar pirmā minētā uzņēmuma piekrišanu ražo atsauces līdzekli, pat ja šis līgums kā tāds nav formāls licences līgums, ja vien šis nolīgums ir noslēgts uz tādu pašu laiku kā licences līgums.
Šāda Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta a) apakšpunkta interpretācija vienlaikus nodrošina izcelsmes dalībvalsts atļautā augu aizsardzības līdzekļa un atsauces augu aizsardzības līdzekļa kopīgu izcelsmi kā šīs tiesību normas īpašo mērķi, kā arī cilvēku un dzīvnieku veselības augsta līmeņa aizsardzību un vides aizsardzību kā minētās regulas vispārīgos mērķus.
Turklāt atsauces līdzekļa ražošanas vietas maiņai kā tādai nav nozīmes, izvērtējot jautājumu par to, vai izcelsmes dalībvalsts atļauts augu aizsardzības līdzeklis un atsauces augu aizsardzības līdzeklis ir identiski, ņemot vērā Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ja tos ražo viens un tas pats uzņēmums vai saistīts uzņēmums, vai saskaņā ar vienu un to pašu licenci strādājoši uzņēmumi.
Ņemot vērā visu iepriekš izklāstīto, uz piekto līdz septīto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas uz situāciju, kurā izcelsmes dalībvalsts atļautu augu aizsardzības līdzekli ražo uzņēmums A, savukārt atsauces augu aizsardzības līdzekli tādā pašā procesā ražo uzņēmums B, ar uzņēmuma A piekrišanu, citā, nevis iepriekšminētā produkta ražošanas vietā, ja vien šāda piekrišana laika ziņā sakrīt ar licences līgumu.
Par astoto jautājumu
Uzdodot astoto jautājumu, iesniedzējtiesa būtībā lūdz Tiesu interpretēt Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 2.–4. punktu, lai noteiktu, kam un cik lielā mērā ir jāpierāda, ka attiecīgie produkti vēl joprojām ir “identiski” šī panta 3. punkta izpratnē, ja atsauces līdzekļa atļaujas turētājam un paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājam šai sakarā ir atšķirīgi viedokļi.
Tā kā – kā tas tika secināts šī sprieduma 41. punktā – paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa pielāgošana atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam prasa, lai šai sakarā tiktu pieņemts jauns lēmums, no Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 2. punkta izriet, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājam ir jāiesniedz jauns pilnīgs pieteikums, lai pierādītu, ka attiecīgie produkti vēl joprojām “identiski” šī panta 3. punkta nozīmē.
Šajā gadījumā Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 4. punktā ir uzskaitīta informācija, kas jāietver paralēlas tirdzniecības atļaujas pieteikumā. Papildus tam saskaņā ar šīs regulas 52. panta 2. punktu kompetentā iestāde var pieprasīt, lai importētā līdzekļa izcelsmes dalībvalsts sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu, vai līdzekļi ir identiski.
Turklāt, tā kā nav Savienības tiesību regulējuma par kārtību attiecībā uz pierādīšanas pienākumu, izskatot paralēlas tirdzniecības atļaujas pieteikumu vai apstrīdot lēmumu par šādas atļaujas noraidīšanu, katras dalībvalsts iekšējā tiesību sistēmā ir jānoregulē šī kārtība atbilstīgi procesuālās autonomijas principam ar nosacījumu, ka tiek ievēroti šī sprieduma 39. punktā atgādinātie principi.
Līdz ar to, ja atsauces līdzekļa atļaujas turētājs pārsūdz lēmumu par paralēlas tirdzniecības atļaujas piešķiršanu, piemērojamie tiesību akti pierādīšanas pienākuma jomā ir attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, ciktāl tajos ir ņemts vērā vienlīdzības princips un ciktāl ar tiem praksē nav padarīts praktiski neiespējami vai pārmērīgi grūti īstenot Savienības tiesiskajā kārtībā piešķirtās tiesības.
Tādējādi uz astoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 2.–4. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājam ir jāiesniedz jauns pilnīgs pieteikums, norādot šī panta 4. punktā minēto informāciju, lai pierādītu, ka attiecīgie produkti vēl joprojām ir “identiski” minētā panta 3. punkta izpratnē, neskarot kompetentās iestādes iespēju lūgt importētā produkta izcelsmes dalībvalstij vajadzīgo informāciju, lai izvērtētu šo produktu identiskumu. Lēmuma par paralēlas tirdzniecības atļaujas piešķiršanu pārsūdzības gadījumā piemērojamie tiesību akti pierādīšanas pienākuma jomā ir attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, ciktāl tajos ir ņemts vērā vienlīdzības princips un ciktāl ar tiem praksē nav padarīts praktiski neiespējami vai pārmērīgi grūti īstenot Savienības tiesiskajā kārtībā piešķirtās tiesības.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (pirmā palāta) nospriež:

1)
Savienības tiesības, konkrēti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK, ir jāinterpretē tādējādi, ka ar tām tiek pieļauta valsts procedūra, saskaņā ar kuru kompetentā iestāde ir tiesīga pēc savas ierosmes pielāgot paralēlas tirdzniecības atļauja derīguma termiņu no jauna reģistrētās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam.
Regula Nr. 1107/2009 un it īpaši tās 52. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņa pielāgošana automātiski neizriet no lēmuma no jauna reģistrēt atsauces līdzekļa atļauju, bet tiek prasīts, lai šai sakarā tiktu pieņemts lēmums.
Regula Nr. 1107/2009 ir jāinterpretē tādējādi, ka tad, ja paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš ir jāpielāgo atjaunotās atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņam, ir jāizpilda Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 1.–3. punktā minētie šīs atļaujas saņemšanai izvirzītie nosacījumi, un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir jāizvērtē, vai tā tiešām ir.

2)
Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 3. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas uz situāciju, kurā izcelsmes dalībvalsts atļautu augu aizsardzības līdzekli ražo uzņēmums A, savukārt atsauces augu aizsardzības līdzekli tādā pašā procesā ražo uzņēmums B, ar uzņēmuma A piekrišanu, citā, nevis iepriekšminētā produkta ražošanas vietā, ja vien šāda piekrišana laika ziņā sakrīt ar licences līgumu.

3)
Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 2.–4. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājam ir jāiesniedz jauns pilnīgs pieteikums, norādot šī panta 4. punktā minēto informāciju, lai pierādītu, ka attiecīgie produkti vēl joprojām ir “identiski” minētā panta 3. punkta izpratnē, neskarot kompetentās iestādes iespēju lūgt importētā produkta izcelsmes dalībvalstij vajadzīgo informāciju, lai izvērtētu šo produktu identiskumu. Lēmuma par paralēlas tirdzniecības atļaujas piešķiršanu pārsūdzības gadījumā piemērojamie tiesību akti pierādīšanas pienākuma jomā ir attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, ciktāl tajos ir ņemts vērā vienlīdzības princips un ciktāl ar tiem praksē nav padarīts praktiski neiespējami vai pārmērīgi grūti īstenot Savienības tiesiskajā kārtībā piešķirtās tiesības.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – holandiešu.