CELEX: 62020TJ0326
Desen sau model industrial comunitar
Procedură de declarare a nulității
Desen sau model industrial comunitar înregistrat care reprezintă o sticlă pentru băuturi
Desen sau model industrial internațional anterior
Motiv de nulitate
Conflict cu un desen sau model industrial anterior
Caracter individual
Utilizator avizat
Gradul de libertate a autorului
Impresie globală diferită
Articolul 6 și articolul 25 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 6/2002

)
Istoricul cauzei
La 13 martie 2017, Benkomers OOD a depus o cerere de înregistrare a unui desen sau model industrial comunitar la Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO), potrivit Regulamentului (CE) nr. 6/2002 al Consiliului din 12 decembrie 2001 privind desenele sau modelele industriale comunitare (
JO 2002, L 3, p. 1
, Ediție specială, 13/vol. 33, p. 70), cu modificările ulterioare.
Desenul sau modelul industrial comunitar a cărui înregistrare a fost solicitată și care este contestat în speță este reprezentat în imaginile următoare:
Produsele cărora desenul sau modelul industrial le este destinat a se aplica fac parte din clasa 09‑01 în sensul Aranjamentului de la Locarno din 8 octombrie 1968 privind clasificarea internațională a desenelor și modelelor industriale, cu modificările ulterioare, și corespund descrierii următoare: „Sticle pentru băuturi”.
[
omissis
]
La 24 iulie 2017, reclamanta, Bibita Group, a introdus, în temeiul articolului 52 din Regulamentul nr. 6/2002, o cerere de declarare a nulității desenului sau modelului industrial contestat.
Motivul invocat în susținerea cererii de declarare a nulității este cel prevăzut la articolul 25 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul nr. 6/2002.
Reclamanta a susținut în cererea de declarare a nulității că, din moment ce trebuiau să se aplice, în cadrul articolului 25 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul nr. 6/2002, aceleași criterii ca și pentru aprecierea caracterului individual în temeiul articolului 25 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 din acest regulament, desenul sau modelul industrial contestat era lipsit de caracter individual în raport cu desenul sau modelul industrial care face obiectul înregistrării internaționale nr. 095336, al cărei titular era ea, care era protejat de la o dată anterioară cererii de înregistrare a desenului sau modelului industrial contestat. Desenul sau modelul industrial internațional anterior este reprezentat mai jos:
[
omissis
]
Concluziile părților
Reclamanta solicită Tribunalului:
–
anularea deciziei atacate și, prin urmare, declararea nulității desenului sau modelului industrial contestat;
–
obligarea EUIPO și a celeilalte părți din procedura în fața EUIPO la plata cheltuielilor de judecată aferente procedurii care s‑a aflat pe rolul camerei de recurs, conform articolului 190 din Regulamentul de procedură al Tribunalului;
–
obligarea EUIPO la plata tuturor cheltuielilor de judecată aferente prezentei proceduri.
EUIPO solicită Tribunalului:
–
respingerea acțiunii;
–
obligarea reclamantei la plata cheltuielilor de judecată.
În drept
[
omissis
]
Cu privire la fond
În susținerea acțiunii formulate, reclamanta invocă un motiv unic, întemeiat pe încălcarea articolului 25 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul nr. 6/2002.
EUIPO contestă toate argumentele reclamantei.
Cu privire la anterioritatea desenului sau modelului industrial invocat în susținerea cererii de declarare a nulității și la noțiunea de conflict în sensul articolului 25 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul nr. 6/2002
[
omissis
]
În al doilea rând, întrucât noțiunea de conflict în sensul articolului 25 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul nr. 6/2002 nu este definită ca atare în acest regulament, trebuie să se țină seama de interpretarea pe care i‑a dat‑o jurisprudența.
Pentru interpretarea articolului 25 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul nr. 6/2002, trebuie amintit că, în temeiul articolului 10 din regulamentul menționat, protecția conferită de un desen sau model industrial se întinde asupra oricărui desen sau model care nu produce asupra utilizatorului avizat o impresie globală diferită și că, pentru stabilirea întinderii acestei protecții, trebuie să se ia în considerare gradul de libertate a autorului în realizarea desenului sau a modelului.
În consecință, articolul 25 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul nr. 6/2002 trebuie interpretat în sensul că un desen sau model industrial comunitar se află în conflict cu un desen sau model anterior în cazul în care, având în vedere libertatea autorului în realizarea respectivului desen sau model comunitar, acesta nu produce asupra utilizatorului avizat o impresie globală diferită de cea produsă de desenul sau modelul anterior invocat [Hotărârea din 18 martie 2010, Grupo Promer Mon Graphic/OAPI – PepsiCo (Reprezentarea unui suport promoțional circular),
T‑9/07
,
EU:T:2010:96
, punctul
].
Această interpretare a articolului 25 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul nr. 6/2002 este singura în măsură să asigure o protecție a drepturilor titularului unui desen sau model industrial care beneficiază de o anterioritate precum cea prevăzută de această dispoziție împotriva oricărei atingeri aduse desenului sau modelului industrial prin coexistența unui desen sau model industrial comunitar ulterior care ar produce aceeași impresie globală asupra utilizatorului avizat. Astfel, în lipsa unei asemenea interpretări a articolului 25 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul nr. 6/2002, titularul unui drept anterior ar fi lipsit de posibilitatea de a solicita declararea nulității unui asemenea desen sau model industrial comunitar ulterior și ar fi privat de protecția efectivă conferită de desenul sau modelul său industrial în temeiul articolului 10 din Regulamentul nr. 6/2002 (Hotărârea din 18 martie 2010, Reprezentarea unui suport promoțional circular,
T‑9/07
,
EU:T:2010:96
, punctul
).
Așadar, la punctul 23 din decizia atacată, camera de recurs a reținut în mod întemeiat o asemenea interpretare, apreciind, la fel ca și divizia de anulare, că între două desene sau modele industriale apare un conflict atunci când produc aceeași impresie globală asupra utilizatorului avizat și că, în această privință, trebuie să se țină seama de gradul de libertate a autorului în elaborarea desenului sau modelului industrial contestat.
Cu privire la pretinsa protecție „deosebit de largă” a desenului sau modelului industrial anterior
În primul rând, reclamanta arată că desenul sau modelul industrial anterior beneficiază de o protecție deosebit de largă în temeiul articolului 6 din Regulamentul nr. 6/2002 coroborat cu considerentul (14) al aceluiași regulament.
[
omissis
]
În pofida referirii la existența unei diferențe „clare” între impresiile globale produse de desenele sau modelele industriale în cauză, care figurează în considerentul (14) al Regulamentului nr. 6/2002, trebuie arătat că modul de redactare a articolului 6 al acestuia este clar și lipsit de ambiguitate. Conform jurisprudenței referitoare la această dispoziție, trebuie să se rețină, în scopul aplicării articolului 25 alineatul (1) litera (d) din regulamentul menționat și al aprecierii existenței unui conflict între desenele sau modelele industriale în cauză, că un desen sau model industrial poate beneficia de protecția oferită de desenul sau modelul industrial comunitar, în temeiul reglementării relevante, dacă produce asupra utilizatorului avizat o impresie globală diferită de cea produsă de un desen sau model industrial anterior [a se vedea în acest sens Hotărârea din 22 noiembrie 2018, Buck‑Chemie/EUIPO – Henkel (Odorizant pentru toaletă),
T‑296/17
, nepublicată,
EU:T:2018:823
, punctul
și jurisprudența citată].
În al doilea rând, reclamanta arată că desenul sau modelul industrial anterior era complet nou la data depunerii sale. Ea susține că caracterul unic al formei asemănătoare cu structura unei haltere în cazul unei sticle pentru băuturi justifică protecția sporită care ar fi acordată desenului sau modelului industrial anterior.
În această privință, trebuie să se observe că, invocând „protecția deosebit de largă” de care ar beneficia desenul sau modelul industrial anterior, reclamanta caută în realitate să introducă un nou criteriu de protecție a unui desen sau model industrial anterior, legat de pretinsul său caracter inovator și inedit în sectorul industrial din care fac parte produsele în cauză.
Or, pe de o parte, presupunând dovedit faptul că, la data înregistrării sale, forma asemănătoare cu structura unei haltere aplicată unei sticle pentru băuturi ar fi fost complet nouă în sectorul industrial respectiv, caracterul unic al unei astfel de forme nu conferă desenului sau modelului industrial anterior o protecție mai largă decât cea de care beneficiază potrivit Regulamentului nr. 6/2002. Pe de altă parte, caracterul individual al unui desen sau model industrial necesar pentru înregistrarea sa se aplică desenului sau modelului industrial contestat în raport cu desenul sau modelul industrial anterior, fără ca pretinsul caracter inedit sau originalitatea aparenței acestuia din urmă să aibă vreo influență asupra aprecierii caracterului individual al desenului sau modelului industrial contestat. Argumentele reclamantei în această privință trebuie, așadar, să fie înlăturate.
Astfel, trebuie analizat dacă desenul sau modelul industrial contestat este în conflict cu desenul sau modelul industrial anterior, în sensul că produc aceeași impresie globală asupra utilizatorului avizat, având în vedere gradul de libertate a autorului în elaborarea desenului sau modelului industrial contestat, și aceasta prin efectuarea unei examinări în patru etape. Examinarea menționată constă, în primul rând, în a determina sectorul produselor în care urmează să se încorporeze desenul sau modelul sau cărora li se va aplica, în al doilea rând, în a determina utilizatorul avizat al produselor menționate potrivit finalității acestora și, cu privire la acest utilizator avizat, nivelul de cunoaștere a stadiului anterior al tehnicii, precum și nivelul de atenție la similitudini și la diferențe în compararea desenelor sau modelelor, în al treilea rând, în a determina gradul de libertate a autorului în elaborarea desenului sau modelului industrial, a cărui influență asupra caracterului individual este în proporție inversă, și, în al patrulea rând, ținând seama de acesta, rezultatul comparării, directă dacă este posibil, a impresiilor globale pe care le produc asupra utilizatorului avizat desenul sau modelul industrial contestat și desenul sau modelul industrial anterior divulgat publicului, luate individual [a se vedea Hotărârea din 13 iunie 2019, Visi/one/EUIPO – EasyFix (Port‑afiș pentru vehicule),
T‑74/18
,
EU:T:2019:417
, punctul
și jurisprudența citată].
Caracterul individual al unui desen sau model industrial rezultă dintr‑o impresie globală de diferență sau de lipsă a unui „déjà vu”, din punctul de vedere al utilizatorului avizat, în raport cu desenul sau modelul industrial anterior invocat, fără a ține seama de diferențele care rămân insuficient de marcate pentru a afecta impresia globală respectivă, deși acestea depășesc detalii nesemnificative, însă având în vedere diferențe suficient de marcate pentru a crea impresii de ansamblu diferite [a se vedea în acest sens Hotărârea din 16 februarie 2017, Antrax It/EUIPO – Vasco Group (Termosifoane pentru radiatoare),
T‑828/14 și T‑829/14
,
EU:T:2017:87
, punctul
și jurisprudența citată].
[
omissis
]
Cu privire la gradul de libertate a autorului
[
omissis
]
Cu toate acestea, ea arată că camera de recurs a săvârșit erori în interpretarea și aplicarea principiilor prevăzute la articolul 6 din Regulamentul nr. 6/2002, din moment ce gradul de libertate a autorului în elaborarea desenului sau modelului industrial anterior ar fi fost nelimitat în ceea ce privește recurgerea la o formă asemănătoare cu structura unei haltere. Astfel, în opinia sa, nu exista o limitare care să rezulte din funcționalitățile sau din standardizările cantității care ar fi făcut necesară o asemenea formă. În această privință, ea subliniază că un desen sau un model industrial referitor la o sticlă care să aibă o asemenea formă nu ar fi existat înainte de desenul sau modelul industrial anterior. Pe de altă parte, forma menționată nu ar îndeplini pur și simplu o funcție tehnică, ci ar conferi o impresie și o imagine sportivă produsului, diferențiindu‑se de celelalte sticle prezente pe piață care au părți centrale mai subțiri.
Gradul de libertate a autorului în elaborarea desenului sau modelului industrial este definit în special pe baza constrângerilor aferente caracteristicilor impuse de funcția tehnică a produsului sau a unui element al produsului ori de prevederile legale aplicabile produsului. Aceste constrângeri conduc la o standardizare a anumitor caracteristici, care devin astfel comune desenelor sau modelelor industriale aplicate produsului avut în vedere (Hotărârea din 18 martie 2010, Reprezentarea unui suport promoțional circular,
T‑9/07
,
EU:T:2010:96
, punctul
).
Prin urmare, cu cât este mai mare libertatea autorului în elaborarea unui desen sau model industrial, cu atât mai puțin diferențele nesemnificative dintre desenele sau modelele industriale în cauză sunt suficiente pentru a‑i produce utilizatorului avizat o impresie globală diferită. Dimpotrivă, cu cât este mai limitată libertatea autorului în elaborarea unui desen sau model industrial, cu atât mai mult diferențele nesemnificative dintre desenele sau modelele industriale în cauză sunt suficiente pentru a‑i produce utilizatorului avizat o impresie globală diferită. Astfel, un grad ridicat de libertate a autorului în elaborarea unui desen sau model industrial consolidează concluzia potrivit căreia desenele sau modelele industriale care nu prezintă diferențe semnificative îi produc utilizatorului avizat aceeași impresie globală (a se vedea Hotărârea din 18 iulie 2017, Ornement,
T‑57/16
,
EU:T:2017:517
, punctul
și jurisprudența citată).
[
omissis
]
Cu privire la impresia globală produsă de desenele sau modelele industriale în cauză asupra utilizatorului avizat
[
omissis
]
Reclamanta susține, dimpotrivă, că desenul sau modelul industrial contestat este lipsit de caracter individual, din moment ce nu ar exista o diferență clară între impresia globală pe care o produce asupra utilizatorului avizat și cea produsă asupra acestui utilizator de desenul sau modelul industrial anterior. Astfel, în cadrul comparației directe între desenele sau modelele industriale în cauză, camera de recurs s‑ar fi concentrat pe caracteristici minore ale desenului sau modelului industrial contestat. Pe de altă parte, liniile negre prezente în acest desen sau model industrial care au fost menționate de camera de recurs nu ar fi desenate cu negru pe sticlele care fac obiectul modelului industrial sau desenului menționat, ci ar reprezenta o schimbare de formă abia vizibilă.
Potrivit jurisprudenței, compararea impresiilor globale produse de desenele sau modelele industriale în cauză trebuie să fie sintetică și nu se poate limita la compararea analitică a unei enumerări de asemănări și deosebiri. Această comparație trebuie să aibă la bază caracteristicile divulgate în desenul sau modelul industrial contestat și trebuie să vizeze numai caracteristicile protejate, fără a lua în considerare caracteristici, în special tehnice, excluse din sfera protecției (a se vedea Hotărârea din 13 iunie 2019, Port‑afiș pentru vehicule,
T‑74/18
,
EU:T:2019:417
, punctul
și jurisprudența citată).
Atunci când similitudinile dintre desenele sau modelele industriale în cauză privesc constrângeri aferente caracteristicilor impuse în special de funcția tehnică a produsului sau a unui element al produsului, aceste similitudini nu vor avea decât o importanță nesemnificativă în impresia globală produsă de desenele sau modelele industriale menționate asupra utilizatorului avizat (a se vedea în acest sens Hotărârea din 18 martie 2010, Reprezentarea unui suport promoțional circular,
T‑9/07
,
EU:T:2010:96
, punctul
).
Pe de altă parte, diferențele vor fi nesemnificative în impresia de ansamblu produsă de desenele sau modelele industriale în conflict atunci când nu sunt suficient de pronunțate pentru a se realiza o distincție între produsele în cauză în percepția utilizatorului avizat sau pentru a contrabalansa similitudinile constatate între aceste desene sau modele industriale [a se vedea în acest sens Hotărârea din 21 noiembrie 2013, El Hogar Perfecto del Siglo XXI/OAPI – Wenf International Advisers (Tirbușon),
T‑337/12
,
EU:T:2013:601
, punctul
].
În primul rând, după cum s‑a arătat la punctul 31 de mai sus, un desen sau model industrial are un caracter individual dacă impresia globală pe care o produce asupra utilizatorului avizat diferă de cea pe care o produce asupra unui astfel de utilizator desenul sau modelul industrial anterior. Contrar celor pretinse de reclamantă, aprecierea care trebuie efectuată în această privință implică luarea în considerare a tuturor elementelor de diferențiere între desenele sau modelele industriale în cauză, altele decât cele care rămân insuficient de pronunțate pentru a afecta impresia globală menționată.
[
omissis
]
În ceea ce privește eticheta care figurează pe desenul sau modelul industrial anterior, la punctul 35 din decizia atacată, camera de recurs a considerat că aceasta nu joacă un rol semnificativ în compararea impresiilor globale produse de desenele sau modelele industriale în cauză. În fața Tribunalului, reclamanta s‑a limitat să reproducă desenul sau modelul industrial anterior fără elementele verbale care figurează pe eticheta menționată, fără a repune totuși în discuție această constatare. Or, chiar în lipsa etichetei, desenele sau modelele industriale în cauză prezintă diferențe semnificative, așa cum s‑a constatat la punctele 66-69 de mai sus.
În consecință, camera de recurs nu a săvârșit nicio eroare de apreciere atunci când a stabilit, la punctele 36 și 37 din decizia atacată, că desenul sau modelul industrial contestat și desenul sau modelul industrial anterior produc impresii globale diferite asupra utilizatorului avizat și când a concluzionat că desenul sau modelul industrial contestat nu putea fi considerat ca fiind în conflict cu desenul sau modelul industrial anterior, în sensul articolului 25 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul nr. 6/2002.
[
omissis
]
Cu privire la cheltuielile de judecată
[
omissis
]
Întrucât reclamanta a căzut în pretenții, se impune obligarea acesteia la plata cheltuielilor de judecată, conform concluziilor EUIPO. Pe de altă parte, în ceea ce privește cheltuielile de judecată aferente procedurii în fața camerei de recurs, este suficient să se arate că, dat fiind că prezenta hotărâre respinge acțiunea îndreptată împotriva deciziei atacate, dispozitivul acesteia continuă să reglementeze plata cheltuielilor de judecată în discuție [a se vedea în acest sens Hotărârea din 28 februarie 2019, Lotte/EUIPO – Générale Biscuit‑Glico France (PEPERO original),
T‑459/18
, nepublicată,
EU:T:2019:119
, punctul
].

Pentru aceste motive,
TRIBUNALUL (Camera a cincea)
declară și hotărăște:

1)
Respinge acțiunea.

2)
Obligă Bibita Group la plata cheltuielilor de judecată.

Spielmann
Spineanu‑Matei
Mastroianni
Pronunțată astfel în ședință publică la Luxemburg, la 21 aprilie 2021.
Grefier
E. Coulon
Președinte
(
*1
)	Limba de procedură: engleza.
(
)	Sunt redate numai punctele din prezenta hotărâre a căror publicare este considerată utilă de către Tribunal.