CELEX: 62021CJ0308
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą
Oro transportas
Reglamentas (EB) Nr. 261/2004
Kompensavimas ir pagalba keleiviams
Skrydžio atšaukimas arba atidėjimas ilgam laikui
5 straipsnio 3 dalis
Atleidimas nuo pareigos mokėti kompensaciją
Ypatingos aplinkybės
Degalų tiekimo oro uoste esantiems orlaiviams sistemos visuotinis sutrikimas

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 261/2004, nustatančio bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 295/91 (
OL L 46, 2004, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 7 sk., 8 t., p. 10), 5 straipsnio 3 dalies išaiškinimo.
Šis prašymas buvo pateiktas nagrinėjant KU, OP ir GC ginčą su
SATA International – Azores Airlines SA
(toliau –
SATA International
) dėl keleivių teisės į kompensaciją pagal šį reglamentą, visuotinai sutrikus degalų tiekimo oro uoste esantiems lėktuvams sistemai, o tai lėmė skrydžių atidėjimą daugiau kaip trims valandoms arba jų atšaukimą.
Teisinis pagrindas
Reglamento Nr. 261/2004 1, 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„1)
Bendrijos veiksmais oro transporto srityje, be kita ko, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį. Be to, turėtų būti visokeriopai atsižvelgiama į vartotojų apsaugos reikalavimus apskritai.
<…>
14)
Kaip ir pagal [1999 m. gegužės 28 d. Monrealyje sudarytą Konvenciją dėl tam tikrų tarptautinio vežimo oru taisyklių suvienodinimo, Europos bendrijos pasirašytą 1999 m. gruodžio 9 d. ir jos vardu patvirtintą 2001 m. balandžio 5 d. Tarybos sprendimu 2001/539/EB (
OL L 194, 2001, p. 38
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 7 sk., 5 t., p. 491)], skrydžius vykdančių oro vežėjų prievolės turėtų būti ribojamos arba jiems turėtų būti taikomos išimtys tais atvejais, kai įvykio priežastis yra ypatingos aplinkybės, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių. Tokios aplinkybės gali susidaryti pirmiausia šiais atvejais: dėl politinio nestabilumo, meteorologinių sąlygų, neleidžiančių vykdyti atitinkamo skrydžio, pavojaus saugumui, netikėtai atsiradusių skrydžių saugos trūkumų ir streikų, turinčių įtakos skrydį vykdančio oro vežėjo veiklos vykdymui.
15)
Turėtų būti laikoma, kad susidarė ypatingos aplinkybės, kai tam tikrą dieną dėl tam tikro orlaivio atžvilgiu priimto oro eismo valdymo sprendimo skrydis ilgam atidedamas, atidedamas iki kitos dienos arba atšaukiamas vienas ar daugiau to orlaivio skrydžių, nors atitinkamas oro vežėjas ėmėsi visų pagrįstų priemonių, kad išvengtų vėlavimų ar atšaukimų.“
Šio reglamento 5 straipsnyje „Skrydžių atšaukimas“ nustatyta:
„1.   Atšaukus skrydį:
<…>
c)
atitinkami keleiviai turi teisę į kompensaciją, kurią skrydį vykdantis oro vežėjas išmoka pagal 7 straipsnį, nebent:
i)
jiems buvo pranešta apie atšaukimą mažiausiai prieš dvi savaites iki tvarkaraštyje numatyto išvykimo laiko;
ii)
jiems buvo pranešta apie atšaukimą ne daugiau kaip prieš dvi savaites ir ne mažiau kaip prieš septynias dienas iki tvarkaraštyje numatyto išvykimo laiko ir buvo pasiūlyta keliauti kitu maršrutu, išvykstant ne daugiau kaip dviem valandomis anksčiau už numatytą išvykimo laiką ir atvykti į galutinę paskirties vietą mažiau kaip keturiomis valandomis vėliau už tvarkaraštyje numatytą atvykimo laiką;
iii)
jiems buvo pranešta apie atšaukimą mažiau kaip prieš septynias dienas iki tvarkaraštyje numatyto išvykimo laiko ir buvo pasiūlyta keliauti kitu maršrutu, išvykstant ne daugiau kaip viena valanda anksčiau už numatytą išvykimo laiką ir atvykti į galutinę paskirties vietą mažiau kaip dviem valandomis vėliau už tvarkaraštyje numatytą atvykimo laiką.
<…>
3.   Skrydį vykdantis oro vežėjas neprivalo mokėti kompensacijos pagal 7 straipsnį, jei gali įrodyti, kad skrydis buvo atšauktas dėl ypatingų aplinkybių, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių.
<…>“
Minėto reglamento 7 straipsnis „Teisė į kompensaciją“ suformuluotas taip:
„1.   Kai daroma nuoroda į šį straipsnį, keleiviai gauna tokio dydžio kompensaciją:
a)
250 EUR visų 1500 kilometrų ar mažesnio atstumo skrydžių atveju;
b)
400 EUR visų didesnio kaip 1500 kilometrų atstumo Bendrijos vidaus skrydžių ir visų kitų 1500–3500 kilometrų atstumo skrydžių atveju;
c)
600 EUR visų skrydžių, kuriems netaikomas a arba b punktas, atveju.
Nustatant atstumą, pagrindu laikoma paskutinė paskirties vieta, į kurią keleivis dėl atsisakymo vežti arba skrydžio atšaukimo atvyksta vėliau už tvarkaraštyje numatytą laiką.
<…>“
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
GC įsigijo bilietą į 2017 m. gegužės 10 d. 12.50 val.
SATA International
vykdomą skrydį S4321 iš Lisabonos (Portugalija) į Ponta Delgada oro uostą (Azorų salos, Portugalija), į kurį lėktuvas turėjo atvykti tą pačią dieną 14.15 val. (vietos laiku). Į paskirties vietą GC atvyko 19.30 val., t. y. 5.15 val. vėliau nei iš pradžių numatytas atvykimo laikas.
KU užsisakė 2017 m. gegužės 10 d. jungiamąjį skrydį iš Lisabonos į Santa Mariją (Azorų salos, Portugalija) per Ponta Delgadą. Šį jungiamąjį skrydį, kuris buvo užsakytas atlikus vieną rezervaciją, sudarė du
SATA International
vykdomi skrydžiai, t. y. S4321 ir SP107, o jo išvykimas numatytas tą pačią dieną 18.45 val. (vietos laiku). Dėl skrydžio S4321 atidėjimo KU negalėjo patekti į SP107 skrydį į Santa Mariją.
OP įsigijo bilietą į 2017 m. gegužės 10 d. 17.35 val.
SATA International
vykdomą skrydį S4142 iš Piko (Azorų salos, Portugalija) į Lisaboną, kur lėktuvas turėjo atskristi 21.05 val. (vietos laiku). Kadangi skrydis S4142 buvo atšauktas, OP buvo nukreiptas 2017 m. gegužės 10 d. 21.25 val. skrydžiu S4136 iš Terceiros (Azorų salos, Portugalija) į Lisaboną.
Skrydžio S4321 atidėjimą ir skrydžio S4142 atšaukimą lėmė staigus ir nenumatytas Lisabonos oro uosto degalų tiekimo sistemos sutrikimas, prasidėjęs 2017 m. gegužės 10 d. 13.19 val.
Dėl šio sutrikimo, dėl kurio buvo pertvarkytos visos šio oro uosto oro transporto operacijos, teko naudotis aplinkinių oro uostų degalų saugyklomis.
GC, KU ir OP pagal Reglamentą Nr. 261/2004 kiekvienas atskirai pateikė
SATA International
prašymą atlyginti žalą, kurią patyrė: pirmieji du – dėl skrydžio atidėjimo daugiau kaip trims valandoms, o trečiasis – dėl skrydžio atšaukimo, dėl kurio jis į paskirties vietą taip pat atvyko daugiau kaip trimis valandomis vėliau.
SATA International
atmetė šiuos prašymus motyvuodama tuo, kad ji nėra atsakinga už šiuos vėlavimus – juos lėmė oro uosto degalų tiekimo sistemos sutrikimas, kuris, beje, buvo nenumatytas ir netikėtas.
Tada ieškovai su ieškiniu kreipėsi į
Tribunal Judicial da Comarca dos Açores (Juízo Local Cível de Ponta Delgada – Juiz 4)
(Azorų salų pirmosios instancijos teismas, Ponta Delgados civilinių bylų skyrius Nr. 4, Portugalija). Šiam teismui kyla klausimas, ar šis sutrikimas yra „ypatinga aplinkybė“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, kuri leistų atleisti
SATA International
nuo bet kokios atsakomybės. Visų pirma jis nori sužinoti, kaip turi būti aiškinama sąvoka „ypatinga aplinkybė“, kaip ji suprantama pagal tą nuostatą, kai, kaip šiuo atveju, skrydžio atidėjimą daugiau kaip trims valandoms arba jo atšaukimą lėmė išvykimo oro uosto degalų tiekimo atitinkamam orlaiviui sutrikimas ir kai šis oro uostas yra atsakingas už degalų tiekimo sistemos valdymą.
Priminęs Teisingumo Teismo jurisprudenciją, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia, ar tokia situacija, kokia aprašyta pirmesniame punkte, patenka į sąvoką „ypatingos aplinkybės“, ar turi būti laikoma, kad ji būdinga įprastai atitinkamo oro vežėjo veiklai, todėl vežėjas tokiu atveju negali išvengti pareigos mokėti kompensacijos.
Šiomis aplinkybėmis
Tribunal Judicial da Comarca dos Açores (Juízo Local Cível de Ponta Delgada – Juiz 4)
(Azorų salų pirmosios instancijos teismas, Ponta Delgados civilinių bylų skyrius Nr. 4, Portugalija) nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar laikytina „ypatinga aplinkybe“, kaip tai suprantama pagal [Reglamento Nr. 261/2004] 5 straipsnio 3 dalį, skrydžio atidėjimas ilgiau kaip trims valandoms arba skrydžio atšaukimas dėl sutrikusio degalų tiekimo išvykimo oro uoste, kai šis oro uostas yra atsakingas už degalų tiekimo sistemos valdymą?“
Dėl prejudicinio klausimo
Savo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalis turi būti aiškinama taip, kad tuo atveju, kai atitinkamo lėktuvo išvykimo oro uostas yra atsakingas už degalų tiekimo orlaiviams sistemos valdymą, degalų tiekimo visuotinis sutrikimas gali būti laikomas „ypatinga aplinkybe“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą.
Pirmiausia primintina, kad skrydžio atšaukimo atveju Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta, kad atitinkami keleiviai turi teisę į kompensaciją, kurią skrydį vykdantis oro vežėjas išmoka pagal šio reglamento 7 straipsnio 1 dalį, nebent jie iš anksto buvo informuoti apie atšaukimą per minėto c punkto i–iii papunkčiuose numatytus terminus.
Tačiau pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, siejamą su jo 14 ir 15 konstatuojamosiomis dalimis, skrydį vykdantis oro vežėjas atleidžiamas nuo pareigos mokėti kompensaciją, jei gali įrodyti, kad skrydis buvo atšauktas dėl „ypatingų aplinkybių“, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių.
Be to, Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad, susiklosčius tokioms aplinkybėms, skrydį vykdantis oro vežėjas taip pat turi įrodyti, kad ėmėsi situaciją atitinkančių priemonių ir panaudojo visas turėtas personalo, materialines ir finansines priemones siekdamas išvengti atitinkamo skrydžio atšaukimo dėl šios aplinkybės. Vis dėlto negalima reikalauti, kad jam tektų nepakeliama našta, atsižvelgiant į jo įmonės pajėgumus atitinkamu momentu (2021 m. kovo 23 d. Sprendimo Airhelp,
C‑28/20
,
EU:C:2021:226
,
punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
Be to, Teisingumo Teismas taip pat nusprendė, kad tuo atveju, kai keleivių skrydis atidedamas ilgam laikui, t. y. trims valandoms ar ilgiau, jie turi teisę į kompensaciją pagal Reglamento Nr. 261/2004 7 straipsnį (šiuo klausimu žr. 2009 m. lapkričio 19 d. Sprendimo Sturgeon ir kt.,
C‑402/07 ir C‑432/07
,
EU:C:2009:716
,
ir
punktus ir 2012 m. spalio 23 d. Sprendimo Nelson ir kt.,
C‑581/10 ir C‑629/10
,
EU:C:2012:657
,
ir
punktus). Vis dėlto toks atidėjimas nesuteikia keleiviams teisės į kompensaciją, jei oro vežėjas gali įrodyti, kad atidėjimą ilgam laikui lėmė ypatingos aplinkybės, kurių nebuvo galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių (2009 m. lapkričio 19 d. Sprendimo Sturgeon ir kt.,
C‑402/07 ir C‑432/07
,
EU:C:2009:716
,
punktas ir 2012 m. spalio 23 d. Sprendimo Nelson ir kt.,
C‑581/10 et C‑629/10
,
EU:C:2012:657
,
punktas).
Pagal suformuotą Teisingumo Teismo jurisprudenciją sąvoka „ypatingos aplinkybės“, kaip ji suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, reiškia įvykius, kurie dėl savo pobūdžio ar atsiradimo priežasčių nėra būdingi įprastai atitinkamo oro vežėjo veiklai ir kurių jis negali realiai kontroliuoti; šios dvi sąlygos yra kumuliacinės ir kiekvienu konkrečiu atveju reikia įvertinti, ar jos tenkinamos (2021 m. kovo 23 d. Sprendimo Airhelp,
C‑28/20
,
EU:C:2021:226
,
punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
Taigi, pirma, šiuo atveju reikia nustatyti, ar visuotinis degalų tiekimo sutrikimas dėl savo pobūdžio ar atsiradimo priežasčių gali būti įvykis, kuris nėra būdingas įprastai atitinkamo oro vežėjo veiklai, kai atitinkamo lėktuvo išvykimo oro uostas yra atsakingas už degalų tiekimo sistemos valdymą.
Kadangi degalai yra būtini keleiviams vežti oru, degalų pildymo operacijos iš esmės priklauso įprastai oro vežėjo veiklai. Be to, techninė problema, atsiradusi vykdant pildymo operaciją, kuri atliekama bendradarbiaujant su atitinkamo oro vežėjo personalu, gali būti įvykis, būdingas įprastam šios veiklos vykdymui (pagal analogiją žr. 2019 m. balandžio 4 d. Sprendimo Germanwings,
C‑501/17
,
EU:C:2019:288
,
punktą).
Kita vertus, jei degalų papildymo problema kyla dėl visuotinio tiekimo sistemos, kurią valdo oro uostas, sutrikimo, tai reikia skirti nuo pirmesniame šio sprendimo punkte nurodyto atvejo, nes tokio įvykio negalima prilyginti techninei problemai, kuri dėl savo pobūdžio yra susijusi tik su vienu orlaiviu. Taigi šios pildymo problemos negalima laikyti neatsiejamai susijusia su orlaivio, kuris turėjo vykdyti atšauktą skrydį arba kuris vykdė atidėtą skrydį, veikimu (pagal analogiją žr. 2019 m. birželio 26 d. Sprendimo Moens,
C‑159/18
,
EU:C:2019:535
,
punktą). Todėl šis įvykis dėl savo pobūdžio ar atsiradimo priežasčių negali būti laikomas įvykiu, būdingu įprastai atitinkamo oro vežėjo veiklai.
Kadangi dvi sąlygos, kurias apima sąvoka „ypatingos aplinkybės“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, yra kumuliacinės, reikia, antra, nustatyti, ar šio įvykio visiškai negali realiai kontroliuoti atitinkamas oro vežėjas.
Iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos dėl sąvokos „ypatingos aplinkybės“, kaip ji suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, matyti, kad įvykius, kurių atsiradimo priežastis yra „vidinė“, reikia skirti nuo įvykių, kurių atsiradimo priežastis yra „išorinė“ skrydį vykdančio oro vežėjo atžvilgiu (2021 m. kovo 23 d. Sprendimo Airhelp,
C‑28/20
,
EU:C:2021:226
,
punktas). Ši sąvoka kaip „išorinius“ įvykius apima įvykius, kuriuos lemia oro vežėjo veikla ir išorinės aplinkybės, dažniau ar rečiau pasitaikančios praktikoje, tačiau nekontroliuojamos oro vežėjo, nes jos susiklostė dėl gamtos reiškinio ar trečiojo asmens, kaip antai kito oro vežėjo arba viešojo ar privataus subjekto, dalyvaujančio oro transporto arba oro uosto veikloje, veiksmų (šiuo klausimu žr. 2021 m. kovo 23 d. Sprendimo Airhelp,
C‑28/20
,
EU:C:2021:226
,
ir
punktus).
Taigi, kai oro uosto degalų tiekimo sistemą valdo oro uostas ar trečiasis asmuo, visuotinis degalų tiekimo sutrikimas turi būti laikomas įvykiu, kurio atsiradimo priežastis yra išorinė oro vežėjo atžvilgiu, todėl vežėjas jos realiai nekontroliuoja.
Kaip matyti iš šio sprendimo 17–19 punktų, kadangi tam, kad išvengtų pareigos mokėti kompensaciją, oro vežėjas, kurio skrydis buvo atidėtas ilgam laikui arba atšauktas dėl ypatingų aplinkybių, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, siejamą su šio reglamento 14 ir 15 konstatuojamosiomis dalimis, turi įrodyti, kad šios aplinkybės nebuvo galima išvengti, net jeigu būtų imtasi visų pagrįstų priemonių, ir kad jis ėmėsi situaciją atitinkančių veiksmų siekdamas užkirsti kelią jos pasekmėms, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, atsižvelgdamas į visas ginčo pagrindinėje byloje aplinkybes ir į atitinkamo oro vežėjo pateiktus įrodymus, turi įvertinti, ar šis vežėjas ėmėsi, nebent jam būtų tekusi nepakeliama našta atsižvelgiant į jo įmonės galimybes atitinkamu momentu, tokių veiksmų, be kita ko, įgyvendindamas visas turimas priemones, kad užtikrintų tinkamą, patenkinamomis sąlygomis ir kuo greičiau vykdomą keleivių, kuriems turėjo įtakos skrydžio atidėjimas ilgam laikui ar atšaukimas, nukreipimą kitu maršrutu, visų pirma laikydamasis tikslo užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, apie kurį kalbama šio reglamento 1 konstatuojamojoje dalyje (šiuo klausimu žr. 2022 m. kovo 30 d.Nutarties Orbest,
C‑659/21
, nepaskelbta Rink.,
EU:C:2022:254
,
punktą).
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pateiktą klausimą reikia atsakyti taip: Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalis turi būti aiškinama taip, kad tuo atveju, kai atitinkamo lėktuvo išvykimo oro uostas yra atsakingas už degalų tiekimo orlaiviams sistemos valdymą, degalų tiekimo visuotinis sutrikimas gali būti laikomas „ypatinga aplinkybe“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (aštuntoji kolegija) nusprendžia:

2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 261/2004, nustatančio bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 295/91, 5 straipsnio 3 dalis turi būti aiškinama taip, kad tuo atveju, kai atitinkamo lėktuvo išvykimo oro uostas yra atsakingas už degalų tiekimo orlaiviams sistemos valdymą, degalų tiekimo visuotinis sutrikimas gali būti laikomas „ypatinga aplinkybe“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: portugalų.