CELEX: 62015CJ0084
Præjudiciel forelæggelse
forordning (EØF) nr. 2658/87
toldunion og fælles toldtarif
tarifering
kombineret nomenklatur
pos. 8517, 8518, 8519, 8527 og 8543
selvstændigt apparat beregnet til at downloade, modtage og gengive digitale lydfiler i form af forstærket lyd

Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af toldpos. 8517, 8518, 8519, 8527 og 8543 i den kombinerede nomenklatur, som er indeholdt i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (
EFT L 256, s. 1
), i den affattelse, der følger af henholdsvis Kommissionens forordning (EF) nr. 1031/2008 af 19. september 2008 (
EUT L 291, s. 1
) og Kommissionens forordning (EF) nr. 948/2009 af 30. september 2009 (
EUT L 287, s. 1
, herefter »KN«).
Anmodningen er blevet indgivet under en sag mellem Sonos Europe BV (herefter »Sonos Europe«) og Staatssecretaris van Financiën (statssekretæren for finansielle anliggender, herefter »toldmyndigheden«) vedrørende tarifering af selvstændige apparater benævnt »SONOS Zone Player zps5«, beregnet til at downloade, modtage og gengive digitale lydfiler i form af forstærket lyd (herefter »Zoneplayers«).
Retsforskrifter
HS
Toldsamarbejdsrådet, nu Verdenstoldorganisationen (WCO), blev oprettet ved den internationale konvention om oprettelse af nævnte råd, undertegnet i Bruxelles den 15. december 1950. Det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem (herefter »HS«) blev udarbejdet af Verdenstoldorganisationen og oprettet ved den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem (herefter »HS-konventionen«), der blev undertegnet i Bruxelles den 14. juni 1983, og som sammen med ændringsprotokollen hertil af 24. juni 1986 blev godkendt på Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 87/369/EØF af 7. april 1987 (
EFT L 198, s. 1
).
I henhold til HS-konventionens artikel 3, stk. 1, forpligter hver af de kontraherende parter sig til at drage omsorg for, at dens toldnomenklatur og statistiske nomenklatur er i overensstemmelse med HS, at anvende samtlige positioner og underpositioner i dette system, uden tilføjelser eller ændringer, samt de dertil knyttede koder og at følge nummerordenen i HS. Hver af de kontraherende parter forpligter sig ligeledes til at anvende de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende HS samt alle bestemmelser til de forskellige afsnit, kapitler og underpositioner i HS og til ikke at ændre disses rækkevidde.
Verdenstoldorganisationen godkender på de i HS-konventionens artikel 8 fastsatte betingelser de forklarende bemærkninger og de tariferingsudtalelser, som vedtages af HS-udvalget.
De forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. 8517 heri har følgende ordlyd:
»Denne position omfatter apparater, der overfører tale eller andre lyde, billeder eller andre data fra ét punkt til et andet ved modulation af en elektrisk strøm eller en optisk bølge, som løber i et kabelnet eller gennem elektromagnetiske bølger i et trådløst netværk. Signalerne kan være analoge eller digitale. Netværkerne, som kan være indbyrdes forbundne, omfatter telefoni, telegrafi, radiotelefoni, lokalnet eller fjernnet.
[...]
Hvis de foreligger særskilt, tariferes mikrofoner (sendere) og modtagere (også sammenbygget i et håndsæt) samt højttalere i pos. 85.18, medens ringeapparater og summere tariferes i pos. 85.31.
Telefonapparater kan have indbygget eller være påmonteret: en hukommelse til lagring eller genopkald af telefonnumre; et visuelt display, som viser det kaldte nummer, nummeret for en indgående samtale, dato, tidspunkt for og varighed af et opkald; en ekstra højttaler og mikrofon (sender), som muliggør samtale uden anvendelse af håndsættet; anordninger til automatisk besvarelse af opkald, transmission af en optaget besked, optagelse af beskeder og afspilning af optagne beskeder, hvis det ønskes; anordninger til at bevare en forbindelse på linjen, medens der kommunikeres med en person eller et andet telefonapparat. Telefonapparater med sådanne anordninger kan også have taster eller trykknapper, som sikrer, at de kan fungere, herunder afbrydertaster, som gør, at telefonen kan anvendes uden at flytte håndsættet fra telefonapparatet. Mange af disse anordninger kræver en mikroprocessor eller digitalt integreret kredsløb for at kunne fungere.«
I denne henseende fremgår følgende af de forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. 8518:
»Denne position omfatter mikrofoner, højttalere, hovedtelefoner og elektriske lavfrekvensforstærkere af enhver art, der foreligger særskilt, uanset hvilket særligt formål apparaterne kan være bestemt til, fx mikrofoner til telefonapparater, øretelefoner og højttalere til radiomodtagere.
Positionen omfatter også elektriske lydforstærkeranlæg.
[...]
B. Højttalere, også monteret i kabinet
Højttalerens funktion er den modsatte af mikrofonens, idet den frembringer lyd ved at omdanne elektriske variationer eller svingninger fra en forstærker til mekaniske svingninger, der spredes i luften.
Højttalere omfatter bl.a. følgende typer:
[...]
Tilpasningstransformatorer og forstærkere er undertiden monteret sammen med højttalere. Almindeligvis er de elektriske signaler, der kommer ind i højttalere, analoge; i visse tilfælde kan de dog være digitale. Sådanne højttalere indeholder digital/analog-omsættere og forstærkere, hvorfra de mekaniske svingninger spredes i luften.
Højttalere kan være monteret på stativer eller i kabinetter af forskellige typer (ofte udformet af klangmæssige hensyn) eller undertiden være indbygget i møbler. Sådanne varer forbliver under denne position, forudsat hovedfunktionen for den samlede vare er at virke som højttaler. Stativer og kabinetter, der foreligger særskilt, hører også under denne position, forudsat de kan identificeres som hovedsagelig bestemt til at skulle monteres med højttalere. Møbler, der ud over deres normale funktion som møbler er bestemt til at skulle monteres med en højttaler, hører under kapitel 94.
Positionen omfatter højttalere konstrueret til anvendelse i forbindelse med en automatisk databehandlingsmaskine, når de foreligger separat.«
De forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. 8519 heri bestemmer:
»Denne position omfatter lydoptagere, lydgengivere og apparater, der både kan optage og gengive lyd. Almindeligvis bliver lyd optaget på eller gengivet fra en indbygget hukommelse eller medie (fx magnetbånd, optisk medie, halvlederhukommelse eller andet medie henhørende under pos. 85.23).
Lydoptagere modificerer et optagemedium, således at lydgengivere efterfølgende kan gengive den originale lydbølge (tale, musik etc.). Herunder hører optagelse baseret på modtagelse af en lydbølge eller andre metoder, fx optagelse af lydfiler, der er downloaded fra en Internet-side eller en CD (compact disc) med en automatisk databehandlingsmaskine, på en indbygget hukommelse (fx flash memory) i et digitalt apparat (fx MP3-afspiller). Anordninger, som optager lyd i form af en digital kode, er almindeligvis ikke i stand til at gengive lyd, medmindre de har indbygget udstyr til at omsætte det optagne fra digital kode til et analogt signal.
[...]
IV. Andre apparater, som anvender magnetiske, optiske eller halvlederbaserede medier
Apparaterne under denne gruppe kan være bærbare. De kan også være forsynet med eller være konstrueret til at blive tilsluttet akustiske anordninger (fx højttalere, øretelefoner, hovedtelefoner) og en forstærker.
[...]
C. Apparater der anvender halvlederbaserede medier
Denne gruppe omfatter apparater, der anvender halvlederbaserede medier (fx ikke flygtige hukommelser). Lyd optages som digital kode, der er blevet omsat fra forstærkede elektriske strømme af varierende intensitet (analogsignaler) og er blevet kodet ind i optagelsesmediet. Lyd afspilles ved læsning af et sådant medie. Halvlederbaserede medier kan være permanent indbygget i apparatet, eller de kan være i form af udskiftelige, ikke flygtige hukommelsesmedier. Som eksempler herpå kan nævnes flash memory lydgengivere (fx visse MP3-spillere), som er bærbare, batteridrevne apparater i det væsentlige bestående af et kabinet indeholdende en flash memory (indbygget eller udskiftelig), en mikroprocessor, et elektronisk system indeholdende en lavfrekvensforstærker, en LCD-skærm og kontrolknapper. Mikroprocessoren er programmeret til anvende MP3 eller tilsvarende filer. Apparatet kan forbindes til en automatisk databehandlingsmaskine til »downloading« af MP3 eller tilsvarende filer.«
De forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. 8543 heri er affattet således:
»Denne position omfatter alle elektriske maskiner og apparater, som ikke omfattes af nogen anden position i dette kapitel eller af en mere specificeret varebeskrivelse i andre af nomenklaturens kapitler, og som ikke er undtaget fra kapitlet i medfør af bestemmelserne til kapitel 85 eller afsnit XVI. De vigtigste elektriske maskiner og apparater, der omfattes af andre kapitler, er elektrisk drevne maskiner henhørende under kapitel 84 og visse instrumenter og apparater henhørende under kapitel 90.
De elektriske maskiner og apparater under denne position skal have egen selvstændig funktion. De indledende bestemmelser i de forklarende bemærkninger til pos. 84.79 for maskiner, apparater og mekaniske redskaber med selvstændig funktion gælder med de fornødne tillempninger også for maskiner og apparater under denne position.
De fleste maskiner og apparater under denne position er sammensat af elektriske artikler eller dele (elektronrør, transformatorer, kondensatorer, spoler, modstande etc.), der udelukkende virker ved elektricitet. Positionen omfatter dog også elektriske maskiner og apparater, der indeholder mekanisk udstyr, forudsat dette udstyr er af underordnet betydning i forhold til maskinens eller apparatets elektriske funktion.«
KN
Toldtarifering af varer, der indføres i Den Europæiske Union, fastsættes efter KN, som er baseret på HS.
I medfør af artikel 12, stk. 1, i forordning nr. 2658/87, som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 254/2000 af 31. januar 2000 (
EFT L 28, s. 16
), vedtager Europa-Kommissionen hvert år en forordning indeholdende en fuldstændig udgave af KN sammen med toldsatserne, således som denne følger af de foranstaltninger, der er vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union eller af Kommissionen. Forordningen anvendes fra den 1. januar det følgende år.
De versioner af KN, som finder anvendelse på de i hovedsagen omhandlede faktiske omstændigheder, der fandt sted mellem 2009 og 2010, er de versioner, som følger af forordning nr. 1031/2008 og nr. 948/2009.
KN’s første del indeholder en række indledende bestemmelser. I denne del, under afsnit I, som indeholder de almindelige bestemmelser, findes afsnit A med overskriften »Almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende [KN]«, hvori det bestemmes:
»Tariferingen af varer i [KN] sker efter følgende regler:
1.
Overskrifter til afsnit, kapitler og underkapitler tjener alene til orientering; tariferingen skal ske med hjemmel i positionsteksterne og de til afsnit og kapitler knyttede bestemmelser samt, for så vidt det ikke strider mod de nævnte tekster og bestemmelser, efter nedenstående regler.
[...]
6.
Tariferingen af varer i underpositionerne inden for en position skal ske med hjemmel i underpositionsteksterne og de dertil hørende bestemmelser samt – med de fornødne tillempninger – efter ovennævnte bestemmelser, idet kun underpositioner på samme niveau er sammenlignelige. For denne bestemmelse gælder, at også relevante afsnits- og kapitelbestemmelser finder anvendelse, medmindre andet følger af sammenhængen.«
Anden del af KN, som har overskriften »Toldtariffen«, indeholder bl.a. afsnit XVI, hvori bestemmelse 3 har følgende ordlyd:
»Når andet ikke er bestemt, tariferes kombinerede maskiner, der består af to eller flere maskiner, der er sammenbygget til en enhed, samt andre maskiner, der er indrettet til at udføre to eller flere funktioner (komplementære eller alternative), efter den pågældende kombinations eller maskines hovedfunktion.«
Kapitel 85 i KN, som findes under dette afsnit XVI, har overskriften »Elektriske maskiner og apparater, elektrisk materiel samt dele dertil; lydoptagere og lydgengivere samt billed- og lydoptagere og billed- og lydgengivere til fjernsyn samt dele og tilbehør dertil«. Kapitlet indeholder bl.a. følgende toldpositioner:
»8517
Telefonapparater, herunder telefoner til celleopdelt netværk eller andre trådløse net; andre apparater til at sende eller modtage tale, billeder eller andre data, herunder apparater til kommunikation via kabelnet eller trådløse netværk (såsom lokalnet eller fjernnet), undtagen sendere eller modtagere henhørende under pos. 8443, 8525, 8527 eller 8528:

– Telefonapparater, herunder telefoner til celleopdelt netværk eller andre trådløse net
[...]
[...]
8517 18 00
[...]

– Andre apparater til at sende eller modtage tale, billeder eller andre data, herunder apparater til kommunikation via kabelnet eller trådløse netværk (såsom lokalnet eller fjernnet)
8517 61 00
– – Basisstationer
8517 62 00
– – Apparater til modtagelse, konvertering, overførsel og gendannelse af tale, billeder eller andre data, herunder apparater til kobling og rutning
8517 69
‐ ‐ Andre apparater:
[...]
[...]
Mikrofoner og stativer dertil; højttalere, også monteret i kabinet; hovedtelefoner og øretelefoner, også kombineret med mikrofon, samt sæt bestående af en mikrofon og en eller flere højttalere; elektriske lavfrekvensforstærkere; elektriske lydforstærkere:
[...]
[...]
Lydoptagere eller lydgengivere, også kombineret:
8519 20
– Apparater, der aktiveres af mønter, pengesedler, bankkort, spillemønter eller lignende betalingsmidler:
[...]
[...]
8519 30 00
– Pladetallerkener
8519 50 00
– Telefonsvareapparater

– Andre apparater:
8519 81
– Som anvender magnetiske, optiske eller halvlederbaserede medier
[...]
[...]
8519 89
‐ ‐ I andre tilfælde:

– – – Lydgengivere uden indbygget lydoptager:
[...]
[...]
8519 89 19
– – – – I andre tilfælde
[...]
[...]
Modtagere til radiofoni, også sammenbygget med lydoptagere, lydgengivere eller et ur i et fælles kabinet
[...]
[...]
Elektriske maskiner og apparater med selvstændig funktion, ikke andetsteds tariferet i dette kapitel«
Tvisten i hovedsagen og det præjudicielle spørgsmål
I perioden fra den 7. december 2009 til den 4. januar 2010 indgav Sonos Europe ni angivelser til fri omsætning af zoneplayere.
Dette apparat består af et kabinet med fem højtalere, som hver er forsynet med en digital forstærker. Kabinettet er forsynet med knapper til lydregulering (»mute« og »volume«) og med en tilslutning til en hovedtelefon, en audio-indgang, to netværksporte og en strømtilslutning. Endvidere er zoneplayerne forsynet med et motherboard med bl.a. en central processorenhed. Softwaren i motherboardet består bl.a. af et Linux styresystem, som kan opdateres via en internetforbindelse.
For at opnå en sådan forbindelse skal en zoneplayer sluttes til et modem eller en router med et »ethernet«-kabel. Når zoneplayeren er forbundet til internettet, gør den det muligt for brugeren at lytte til bl.a. musik via streaming, idet apparatet aflæser de digitale lydfiler, mens de downloades, uden at de downloadede data gemmes i apparatets hukommelse. Zoneplayerne giver ligeledes mulighed for at lytte til udsendelser udsendt til streaming af internetbaserede radiostationer. Streaming kommer i stand derved, at zoneplayeren foretager en udveksling af data med it-servere, hvorpå de digitale lydfiler, som apparatets bruger ønsker at lytte til, er gemt.
På zoneplayerne er der forhåndsinstalleret mere end 25000 radiostationer, programmer og podcasts, og apparatet giver ikke mulighed for at gemme disse data.
På netværksportene på kabinettets bagside kan der – ved hjælp af et kabel – tilsluttes apparater såsom en digital videorecorder, en PC, et spillekonsol eller en Network Attached Storage (NAS)-station for at koble disse apparater på internettet og/eller forbinde zoneplayeren med de computere, der indgår i et lokalt netværk. Indholdet af digitale lydfiler, som findes på disse andre terminaler, kan ligeledes afspilles via zoneplayerens integrerede højtalere. Heller ikke her gemmes lydfilerne først på zoneplayeren, men de aflæses som streaming under den transport af data, som foretages mellem apparater tilsluttet netværket.
To eller flere zoneplayere kan trådløst indbyrdes sende og modtage digitale data og således tilsammen udgøre et trådløst netværk (herefter »Sonos-netværket«). Zoneplayernes software muliggør, at man inden for Sonos-netværket frit kan vælge at sende og streame musik til hver af de tilsluttede zoneplayere. Sonos-netværket fungerer herved uafhængigt af et eventuelt eksisterende WiFi-netværk, idet systemet automatisk genererer de kodenøgler, som det anvender for at overføre digitale data fra en zoneplayer til en anden.
Zoneplayerne blev af Sonos Europe angivet som henhørende under underposition 8519 89 90 i KN, som er pålagt en told på 2%. Toldmyndigheden udstedte i henhold til disse angivelser påkrav om betaling af hertil svarende told til Sonos.
Sonos Europe påklagede disse påkrav administrativt. Virksomheden er af den opfattelse, at zoneplayerne bør tariferes i KN-underposition 8517 62 00 med en toldsats på 0%. Toldmyndigheden afviste disse klager, idet den i sin afgørelse tilkendegav, at zoneplayerne i princippet burde tariferes i KN-underposition 8519 89 19 med en toldsats på 4,5%, hvorfor den i de anfægtede påkrav fastsatte told ikke er fastsat for højt.
Sonos Europe anlagde sag til prøvelse af disse afgørelser fra toldmyndigheden ved rechtbank te Haarlem (ret i første instans i Haarlem), som forkastede søgsmålet. Sonos Europe appellerede denne dom til Gerechtshof Amsterdam (appelretten i Amsterdam).
Appeldomstolen fandt, at zoneplayerne ud fra deres objektive kendemærker og egenskaber kunne tariferes i såvel pos. 8517 som pos. 8519 i KN. Med dette udgangspunkt bestemte retten, at tariferingen af zoneplayerne skulle ske på grundlag af bestemmelse 3 til KN’s afsnit XVI. Gerechtshof Amsterdam (appelretten i Amsterdam) er af den opfattelse, at zoneplayerne, set ud fra forbrugerens synsvinkel, hovedsageligt er bestemt til lydgengivelse, og denne funktion er en integrerende del af apparatet. Det følger heraf, at dette er zoneplayerens hovedfunktion, mens netværksfunktionen er sekundær. Tariferingen af zoneplayerne skal derfor efter appelrettens opfattelse på grundlag af bestemmelse 1 og 6 i de almindelige tariferingsbestemmelser til KN og med anvendelse af bestemmelse 3 til afsnit XVI heri ske i underposition 8519 89 19 i denne nomenklatur.
Sonos Europe har indbragt en kassationsanke til prøvelse af denne dom fra Gerechtshof Amsterdam (appelretten i Amsterdam) ved den forelæggende ret. Sidstnævnte ret er i tvivl om tariferingen af zoneplayerne.
Appelretten er således af den opfattelse, at henset til ordlyden af pos. 8517, 8518 og 8519 i KN og i lyset af de forklarende bemærkninger til de hertil svarende positioner i HS, har zoneplayerne egenskaber og kendemærker til fælles med de apparater og maskiner, som skal tariferes i disse toldpositioner. Dog adskiller zoneplayerne på grund af en ny og avanceret teknik – navnlig i sin teknologiske udvikling – sig fra apparaterne i de førnævnte positioner. Zoneplayernes funktionsmåde er således ikke som sådant beskrevet i KN i en af dennes toldpositioner.
På denne baggrund har Hoge Raad der Nederlanden (Nederlandenes øverste domstol) besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
»Skal pos. 8517, 8518, 8519 og 8527 i KN fortolkes således, at et produkt som beskrevet i denne dom (en zoneplayer), der modtager digitale informationer og uden at gemme dem (»streaming«), gengiver dem forstærket i form af lyd ved hjælp af fem (integrerede) højtalere og/eller videreleder dem til andre apparater i det lokale netværk, kan tariferes i en eller flere af disse positioner, og i bekræftende fald i hvilken? Eller skal den kombinerede nomenklaturs position 8543 fortolkes således, at et apparat som en zoneplayer skal tariferes i denne position som et elektrisk apparat med selvstændig funktion?«
Om det præjudicielle spørgsmål
Der skal indledningsvis henvises til, at når Domstolen er forelagt en anmodning om præjudiciel afgørelse vedrørende tarifering, er dens opgave i højere grad at oplyse den nationale ret om de kriterier, ved anvendelse af hvilke den nationale ret er i stand til at tarifere de pågældende produkter korrekt i KN, end selv at foretage denne tarifering, og dette så meget desto mere som Domstolen ikke nødvendigvis er i besiddelse af alle de hertil nødvendige oplysninger. Den nationale ret er således under alle omstændigheder bedre i stand til at foretage tariferingen (jf. dom Lukoyl Neftohim Burgas,
C-330/13
,
EU:C:2014:1757
, præmis
).
Det tilkommer derfor den forelæggende ret at foretage tariferingen af de i hovedsagen omhandlede produkter i lyset af Domstolens besvarelse af det af den forelæggende ret forelagte spørgsmål.
Med henblik på at give en anvendelig besvarelse for den forelæggende ret skal det for det første fremhæves, at som det fremgår af denne doms præmis 13, bestemmer de almindelige bestemmelser til fortolkning af KN, at tariferingen af varer skal ske i henhold til positionsteksterne og de til afsnit og kapitler knyttede bestemmelser, idet overskrifter til afsnit, kapitler og underkapitler alene tjener til orientering.
Det fremgår for det andet af Domstolens faste praksis, at det følger af såvel retssikkerheds- som kontroltekniske hensyn, at det afgørende kriterium for tarifering af varer normalt vil være disses objektive karakteristika og egenskaber som beskrevet i den enkelte position i KN og de supplerende bestemmelser til dennes afsnit og kapitler (dom Lukoyl Neftohim Burgas,
C-330/13
,
EU:C:2014:1757
, præmis
og den deri nævnte retspraksis).
Hvad angår de forklarende bemærkninger til HS skal det tilføjes, at de på trods af deres manglende bindende virkning udgør et vigtigt hjælpemiddel til at sikre en ensartet anvendelse af den fælles toldtarif, hvorfor de som sådan kan betragtes som gyldige bidrag til dens fortolkning (jf. i denne retning domme Kloosterboer Services,
C-173/08
,
EU:C:2009:382
, præmis
, og Agroferm,
C-568/11
,
EU:C:2013:407
, præmis
). Det samme er tilfældet for de forklarende bemærkninger til KN (jf. i denne retning domme Develop Dr. Eisbein,
C-35/93
,
EU:C:1994:252
, præmis
, og British Sky Broadcasting Group og Pace,
C-288/09 og C-289/09
,
EU:C:2011:248
, præmis
).
Med sit spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om KN skal fortolkes således, at et selvstændigt apparat beregnet til at downloade, modtage og gengive digitale lydfiler i form af forstærket lyd såsom det i hovedsagen omhandlede skal tariferes i pos. 8517, 8518, 8519, 8527 eller 8543 i denne nomenklatur.
Det fremgår i denne forbindelse af selve ordlyden af pos. 8517, 8518, 8519, 8527 og 8543 i KN og af de forklarende bemærkninger hertil, at varens funktion er afgørende for dennes tarifering i en af disse positioner.
De pågældende positioner beskriver således specifikt den funktion, som de varer, de omfatter, opfylder. Toldpos. 8517 i KN vedrører således bl.a. »apparater til at sende eller modtage tale, billeder eller andre data, herunder apparater til kommunikation via kabelnet eller trådløse netværk«. Pos. 8518 i KN vedrører bl.a. »højttalere, også monteret i kabinet«. Pos. 8519 i KN omfatter lydoptagere eller lydgengivere og kombinerede lydoptagere og ‑gengivere. Pos. 8527 i KN omfatter »modtagere til radiofoni«. Hvad angår pos. 8543 i KN omfatter positionen »elektriske maskiner og apparater med selvstændig funktion, ikke andetsteds tariferet i kapitel [85 i KN]«.
Det er som anført af Kommissionen i det foreliggende tilfælde ubestridt, at zoneplayeren alene har én funktion.
Det fremgår således af den forelæggende rets beskrivelse, således som denne i det væsentlige er gengivet i denne doms præmis 17-21, at zoneplayeren er beregnet til at downloade, modtage og gengive lydfiler, der er tilgængelige på internettet, i form i form af lyd, som forstærkes ved hjælp af de fem højtalere, som apparatet er udstyret med. Når apparatet er forbundet til det lokale netværk, kan det ligeledes streame digitale lydfiler gemt i hukommelserne på de apparater, som er del af dette netværk. Det følger heraf, at zoneplayeren ikke selv genererer den lydkilde, som afspilles, idet denne kilde er en digital lydfil gemt på enten en ekstern server, som zoneplayeren er forbundet til via internettet, eller på et andet apparat, som zoneplayeren deler lokalt netværk med.
Zoneplayeren opfylder således alene den funktion at gengive lyd. Den centrale enhed, som gør det muligt at behandle de digitale lydfiler, de forskellige porte, som muliggør forbindelsen til det lokale netværk, og internetforbindelsen udgør i denne forbindelse ikke særskilte funktioner ved apparatet, men tekniske kendetegn, som er nødvendige for apparatets funktion. Modtagelse af lyd via netværkskommunikation er således en teknologisk nyskabelse med hensyn til den måde, hvorpå data fra en lydkilde modtages, omformes og gengives.
Under disse omstændigheder er bestemmelse 3 til afsnit XVI i KN, som finder anvendelse på maskiner og kombinerede maskiner, der er indrettet til at udføre to eller flere funktioner (komplementære eller alternative), i modsætning til hvad den nederlandske regering har anført, ikke relevant med henblik på tarifering af en maskine såsom zoneplayeren. I henhold til Domstolens praksis nævnt i denne doms præmis 32, vil det afgørende kriterium i denne forbindelse normalt være de omhandlede varers objektive karakteristika og egenskaber.
I det foreliggende tilfælde opfylder zoneplayerens lydgengivende egenskab ordlyden af pos. 8519 i KN.
De forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. 8519 heri præciserer endvidere, at lyd »almindeligvis« bliver optaget på eller gengivet fra en indbygget hukommelse eller medie, hvilket ikke udelukker andre kilder. Den omstændighed alene, at lydkilden ikke stammer fra en indbygget hukommelse eller medie, udelukker således ikke, at den pågældende vare tariferes i denne toldposition. Der kan følgelig ikke rejses tvivl ved den lydgengivende funktion af et apparat, såsom zoneplayeren, ved den omstændighed, at den lydkilde, som apparatet gengiver, enten stammer fra internettet eller fra et andet apparat, som den deler et lokalt netværk med, eller fra et apparat, som den er forbundet til via kabel.
Det fremgår imidlertid af Domstolens faste praksis, at varens bestemmelse kan udgøre et objektivt kriterium ved tariferingen, såfremt varen og dens bestemmelse hænger uløseligt sammen, og denne sammenhæng kan påvises ud fra varens objektive karakteristika og egenskaber (jf. dom Krings,
C-130/02
,
EU:C:2004:122
, præmis
og den deri nævnte retspraksis).
I det foreliggende tilfælde er zoneplayeren bestemt til at gengive lyd og nærmere bestemt musik. I henhold til den nederlandske regering præsenterer Sonos Europe således zoneplayeren til forbrugerne som et trådløst system bestemt til at sikre gengivelse af stereolyd i »HiFi«-kvalitet. Det følger heraf, at apparatets forbindelse til netværket alene tjener til, at apparatet kan sikre den funktion, det er beregnet til. Under disse omstændigheder begrunder et apparat såsom zoneplayerens bestemmelse en tarifering i pos. 8519 i KN.
Det følger heraf og af den forelæggende rets beskrivelse af zoneplayeren, således som den i det væsentlige er gengivet i denne doms præmis 17-21 og med forbehold for den vurdering af samtlige faktiske omstændigheder til rådighed for denne ret råder, som det tilkommer den at foretage i denne henseende, at dette apparat, henset til dets objektive karakteristika og egenskaber og dets bestemmelse, har til funktion at gengive lyd, således som beskrevet i pos. 8519 i KN.
Der kan ikke rejses tvivl ved denne konklusion ved det synspunkt, som Sonos Europe har gjort gældende, hvorefter zoneplayeren skal tariferes i pos. 8517 i KN.
Zoneplayerens funktion er således at gengive lyd og kan således ikke henhøre under pos. 8517 i KN. Som det fremgår af denne doms præmis 39, er modtagelse af lyd via netværkskommunikation således en teknologisk nyskabelse, som alene gør det muligt for zoneplayeren at fungere. Den omstændighed, at netværksforbindelsen er uundværlig for at gengive musik, rejser således på ingen måde tvivl ved tariferingen af apparatet i pos. 8519 i KN.
Henset til samtlige foregående bemærkninger, skal det forelagte spørgsmål besvares med, at KN skal fortolkes således, at et selvstændigt apparat beregnet til at downloade, modtage og gengive digitale lydfiler i form af forstærket lyd såsom det i hovedsagen omhandlede skal tariferes i pos. 8519 i denne nomenklatur med forbehold for den forelæggende rets vurdering af de faktiske omstændigheder, den råder over.
Sagens omkostninger
Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagens omkostninger. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.

På grundlag af disse præmisser kender Domstolen (Tiende Afdeling) for ret:

Den kombinerede nomenklatur, som er indeholdt i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif, i den affattelse, der følger af henholdsvis Kommissionens forordning (EF) nr. 1031/2008 af 19. september 2008 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 948/2009 af 30. september 2009, skal fortolkes således, at et selvstændigt apparat beregnet til at downloade, modtage og gengive digitale lydfiler i form af forstærket lyd såsom det i hovedsagen omhandlede skal tariferes i pos. 8519 i denne nomenklatur med forbehold for den forelæggende rets vurdering af de faktiske omstændigheder, den råder over.

Underskrifter
(
*1
) – Processprog: nederlandsk.