CELEX: 62018CJ0328
Apelācija
Eiropas Savienības preču zīme
Regula (EK) Nr. 207/2009
8. panta 1. punkta b) apakšpunkts
Sajaukšanas iespēja
Konfliktējošo apzīmējumu līdzības vērtējums
Visaptverošs sajaukšanas iespējas vērtējums
Tirdzniecības apstākļu ņemšana vērā
Fonētiskās līdzības neitralizācija ar vizuālām un konceptuālām atšķirībām
Neitralizācijas nosacījumi

Ar šo apelācijas sūdzību Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (
EUIPO
) lūdz atcelt Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2018. gada 7. marta spriedumu lietā
Equivalenza Manufactory
/
EUIPO
–
ITM Entreprises
(“BLACK LABEL BY EQUIVALENZA”) (T‑6/17, nav publicēts, turpmāk tekstā – “pārsūdzētais spriedums”,
EU:T:2018:119
), ar kuru tā ir atcēlusi
EUIPO
Apelācijas otrās padomes 2016. gada 11. oktobra lēmumu lietā R 690/2016‑2 attiecībā uz iebildumu procesu starp
ITM Entreprises SAS
un
Equivalenza Manufactory SL
(turpmāk tekstā – “strīdīgais lēmums”).
Atbilstošās tiesību normas
Padomes Regula (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par [Eiropas Savienības] preču zīmi (
OV 2009, L 78, 1. lpp.
) no 2017. gada 1. oktobra tika atcelta un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1001 (2017. gada 14. jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi (
OV 2017, L 154, 1. lpp.
). Tomēr, ņemot vērā šajā lietā aplūkotā reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas datumu, proti, 2014. gada 16. decembri, kas ir izšķirošs, nosakot piemērojamās materiālās tiesības, šo strīdu reglamentē Regulas Nr. 207/2009 materiālās tiesību normas.
Šīs regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts:
“1.   Ja agrākas preču zīmes īpašnieks iebilst, pieprasīto preču zīmi nereģistrē:
[..]
b)
ja tās identiskuma vai līdzības dēļ ar agrāko preču zīmi un preču vai pakalpojumu, ko aptver preču zīmes, identiskuma vai līdzības dēļ pastāv iespēja maldināt sabiedrību tajā teritorijā, kur ir aizsargāta agrākā preču zīme; iespēja maldināt ir asociāciju iespēja ar agrāko preču zīmi.”
Tiesvedības priekšvēsture
Tiesvedības priekšvēsture ir izklāstīta pārsūdzētā sprieduma 1.–10. punktā.
EUIPO
iesniegtās apelācijas sūdzības izskatīšanas mērķiem to var rezumēt šādi.
2014. gada 16. decembrī
Equivalenza Manufactory
iesniedza
EUIPO
Eiropas Savienības preču zīmes reģistrācijas pieteikumu attiecībā uz šādu grafisku apzīmējumu:
Preces, attiecībā uz kurām tika pieteikta reģistrācija, ietilpst 3. klasē atbilstoši pārskatītajam un grozītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām un atbilst šādam aprakstam: “Smaržas”.
Eiropas Savienības preču zīmes reģistrācijas pieteikums tika publicēts 2014. gada 19. decembra
Bulletin des marques communautaires
[
Kopienas Preču Zīmju Biļetenā
] Nr. 240/2014.
2015. gada 18. martā
ITM Entreprises
iesniedza iebildumus pret pieteiktās preču zīmes reģistrāciju attiecībā uz šī sprieduma 6. punktā minētajām precēm, pamatojoties uz sajaukšanas iespējas esamību šīs regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.
Iebildumi bija balstīti konkrēti uz zemāk attēloto agrāko grafiskās preču zīmes starptautisko reģistrāciju, attiecinātu uz Austriju, Beļģiju, Bulgāriju, Čehijas Republiku, Dāniju, Igauniju, Grieķiju, Horvātiju, Ungāriju, Lietuvu, Luksemburgu, Latviju, Nīderlandi, Poliju, Portugāli, Rumāniju, Slovēniju un Slovākiju, ar Nr. 1079410, kas reģistrēta 2011. gada 1. aprīlī un attiecas uz “tualetes ūdeņiem, dezodorantiem personīgai lietošanai (smaržas) [un] smaržām”:
Ar 2016. gada 2. marta lēmumu Iebildumu nodaļa apmierināja
ITM Entreprises
iebildumus sakarā ar sajaukšanas iespējas esamību konkrētās sabiedrības daļas apziņā Čehijas Republikā, Ungārijā, Polijā un Slovēnijā.
Ar strīdīgo lēmumu
EUIPO
Apelācijas otrā padome noraidīja
Equivalenza Manufactory
apelācijas sūdzību par Iebildumu nodaļas lēmumu. Šī apelācijas padome konstatēja, ka konkrēto sabiedrības daļu veido plaša attiecīgo četru dalībvalstu sabiedrība, kam ir vidējs uzmanības līmenis, un ka attiecīgās preces ir identiskas. Attiecībā uz konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu tā atzina, ka šiem apzīmējumiem ir vidēja vizuālās un fonētiskās līdzības pakāpe, kā arī atšķirības konceptuālajā aspektā. Veicot visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē, tā secināja, ka konkrētās sabiedrības daļas uztverē šāda iespēja pastāv.
Tiesvedība Vispārējā tiesā un pārsūdzētais spriedums
Ar prasības pieteikumu, kas Vispārējās tiesas kancelejā iesniegts 2017. gada 4. janvārī,
Equivalenza Manufactory
cēla prasību atcelt strīdīgo lēmumu.
Savas prasības pamatojumam tā izvirzīja vienu vienīgu pamatu, ar kuru tiek apgalvots Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums.
Pārsūdzētajā spriedumā Vispārējā tiesa vispirms norādīja, ka konfliktējošie apzīmējumi rada no vizuālā viedokļa atšķirīgu kopējo iespaidu, ka tiem ir vidēja fonētiskās līdzības pakāpe un ka starp tiem pastāv konceptuāla atšķirība, kas izriet no tā, ka reģistrācijai pieteiktajā apzīmējumā ir vārds “black” un elements “by equivalenza”. Turpinājumā Vispārējā tiesa, izvērtējot šo apzīmējumu līdzību kopumā un ņemot vērā attiecīgo preču tirdzniecības apstākļus, uzskatīja, ka, ņemot vērā to atšķirības vizuālajā un konceptuālajā ziņā, minētie apzīmējumi nav līdzīgi Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.
Tā kā viens no šīs tiesību normas piemērošanas kumulatīvajiem nosacījumiem tādējādi nebija izpildīts, Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 56. punktā nosprieda, ka apelācijas padome ir pieļāvusi tiesību kļūdu, konstatējot, ka pastāv sajaukšanas iespēja minētās tiesību normas izpratnē.
Līdz ar to Vispārējā tiesa pārsūdzētajā spriedumā apmierināja
Equivalenza Manufactory
izvirzīto vienīgo pamatu un tādējādi atcēla strīdīgo lēmumu.
Lietas dalībnieku prasījumi
Apelācijas sūdzībā
EUIPO
lūdz Tiesu:
–
atcelt pārsūdzēto spriedumu un
–
piespriest
Equivalenza Manufactory
atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Equivalenza Manufactory
lūdz Tiesu:
–
noraidīt apelācijas sūdzību un
–
piespriest
EUIPO
atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Par apelācijas sūdzību
Apelācijas sūdzības pamatojumam
EUIPO
ir izvirzījis vienu vienīgu pamatu, ar kuru tiek apgalvots Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums. Šim pamatam ir četras daļas.
Par vienīgā pamata pirmo daļu
Lietas dalībniekus argumenti
Apelācijas sūdzības vienīgā pamata pirmajā daļā
EUIPO
apgalvo, ka Vispārējā tiesa konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumā no vizuālā viedokļa ir pieļāvusi pretrunīgu pamatojumu.
Tādējādi, no vienas puses, pārsūdzētā sprieduma 29. punktā uzskatot, ka Apelācijas padome nevarēja izdarīt secinājumu par jebkādas līdzības starp konfliktējošajiem apzīmējumiem neesamību, jo abos apzīmējumos ir pieci burti “l”, “a”, “b”, “e” un “l”, kas rakstīti ar lielajiem burtiem baltā krāsā, Vispārējā tiesa esot apstiprinājusi šo apzīmējumu vājas vizuālās līdzības esamību. No otras puses, minētā sprieduma 32. un 33. punktā apgalvojot, ka katra no minētajiem apzīmējumiem radītais kopējais iespaids ir atšķirīgs vizuālajā ziņā, Vispārējā tiesa esot netieši noraidījusi jebkādu konstatējumu par vizuālo līdzību starp tiem pašiem apzīmējumiem.
EUIPO
turklāt piebilst, ka elementam “label”, kas ir kopējs konfliktējošajiem apzīmējumiem, nav nozīmes no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa un ka līdz ar to šis elements ir atšķirtspējīgs.
Equivalenza Manufactory
uz to atbild, ka Vispārējā tiesa pamatoti un nenonākot pretrunās ir atzinusi, ka ar dažiem vizuālās līdzības elementiem nav pietiekami, lai atsvērtu acīmredzamās vizuālās atšķirības starp konfliktējošajiem apzīmējumiem. Šie apzīmējumi esot jāsalīdzina vizuālajā ziņā, ņemot vērā visus gan vārdiskos, gan grafiskos elementus, no kuriem sastāv minētie apzīmējumi.
EUIPO
minētais apstāklis, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem kopīgais elements “label” esot atšķirtspējīgs, nenozīmējot, ka tas ir vienīgais elements, kas šiem apzīmējumiem piešķir atšķirtspēju, vai ka tas ir dominējošais elements. Katrā ziņā šis arguments drīzāk attiecoties uz konceptuālo salīdzinājumu.
Tiesas vērtējums
Vispirms ir jāatgādina, ka jautājums par to, vai Vispārējās tiesas sprieduma pamatojums ir pretrunīgs vai nepietiekams, ir tiesību jautājums, kas var tikt izvirzīts apelācijas tiesvedībā (spriedumi, 2008. gada 18. decembris, Les Éditions Albert René/ITSB,
C‑16/06 P
,
EU:C:2008:739
,
74.
punkts, un 2011. gada 5. jūlijs, Edwin/ITSB,
C‑263/09 P
,
EU:C:2011:452
,
63.
punkts).
Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 29. punktā ir norādījusi, ka minētā sprieduma 28. punktā izklāstītie Apelācijas padomes konstatējumi, saskaņā ar kuriem, pirmkārt, konfliktējošajiem apzīmējumiem ir kopīgi pieci burti “l”, “a”, “b”, “e” un “l” un, otrkārt, reģistrācijai pieteiktā apzīmējuma elements “black label” un agrākās preču zīmes elements “labell” ir atveidoti ar lielajiem burtiem baltā krāsā, “nevarēja likt [šai padomei] izdarīt secinājumu par jebkādas līdzības starp konfliktējošajiem apzīmējumiem neesamību”. Šādi rīkojoties, Vispārējā tiesa ir likusi saprast, kā to pamatoti norāda
EUIPO
, ka šie apzīmējumi ir vismaz nedaudz līdzīgi.
Pārsūdzētā sprieduma 32. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka, lai gan ir šie līdzības elementi, konfliktējošie apzīmējumi rada atšķirīgu kopējo iespaidu no vizuālā viedokļa. Tādējādi Vispārējā tiesa izslēdza jebkādu šo apzīmējumu līdzības, pat vājas, konstatējumu.
No tā izriet, ka, no vienas puses, liekot saprast, ka konfliktējošie apzīmējumi ir vismaz vāji vizuāli līdzīgi, un, no otras puses, izslēdzot jebkādu šo apzīmējumu vizuālo līdzību, Vispārējā tiesa savā vērtējumā ir pieļāvusi pretrunīgu pamatojumu.
Šo secinājumu neatspēko
Equivalenza Manufactory
arguments, saskaņā ar kuru Vispārējā tiesa ir pamatoti atzinusi, ka ar konstatētajiem vizuālās līdzības elementiem nav pietiekami, lai atsvērtu konfliktējošo apzīmējumu vizuālās atšķirības. Šis arguments ir balstīts uz kļūdainu pārsūdzētā sprieduma izpratni. Tādējādi, kā izriet no šī sprieduma 26. punkta, Vispārējā tiesa nav tikai norādījusi noteiktus konfliktējošo apzīmējumu vizuālās līdzības elementus. Gluži pretēji, pārsūdzētā sprieduma 29. punktā tā netieši, bet skaidri ir norādījusi, ka šie elementi ietver vismaz vājas šo apzīmējumu vizuālās līdzības konstatējumu, kas tādējādi ir pretrunā minētā sprieduma 32. punktā izdarītajam secinājumam.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, apelācijas sūdzības vienīgā pamata pirmā daļa ir jāapmierina.
Par vienīgā pamata otro daļu
Lietas dalībniekus argumenti
Apelācijas sūdzības vienīgā pamata otrajā daļā
EUIPO
apšauba Vispārējās tiesas veiktā konfliktējošo apzīmējumu konceptuālā salīdzinājuma pamatotību.
Pirmkārt, Vispārējā tiesa neesot ņēmusi vērā Apelācijas padomes strīdīgā lēmuma 28. un 31. punktā izklāstītās būtiskās nianses, no kurām izrietot, ka šīs padomes norādītā konceptuālā atšķirība ir ierobežota un galu galā tai nav nozīmes. Turpretim Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 45. un 54. punktā esot konstatējusi atšķirību starp konfliktējošajiem apzīmējumiem konceptuālā ziņā. Tā neesot pamatojusi šo novirzīšanos no šī lēmuma niansētākajiem apsvērumiem.
Otrkārt, Vispārējā tiesa neesot ievērojusi sava 2006. gada 30. novembra sprieduma Camper/ITSB – JC (BROTHERS by CAMPER) (
T‑43/05
, nav publicēts,
EU:T:2006:370
,
79.
punkts), kuru tā pati ir citējusi, saturu un neesot ņēmusi vērā secinājumus, kurus Apelācijas padome saistībā ar minēto spriedumu bija izdarījusi strīdīgā lēmuma 28. punktā.
Equivalenza Manufactory
apstrīd šīs pamata daļas pamatotību.
Tiesas vērtējums
Pārsūdzētā sprieduma 42.–46. punktā Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka Apelācijas padome pamatoti ir norādījusi, ka starp konfliktējošajiem apzīmējumiem pastāv konceptuāla atšķirība, “kas izriet no tā, ka [reģistrācijai pieteiktajā] apzīmējumā ir vārds “black” un elements “by equivalenza”.
Tomēr, kā apgalvo
EUIPO
, no strīdīgā lēmuma 28. un 31. punkta izriet, ka Apelācijas padome ir konstatējusi konceptuālo atšķirību starp šiem apzīmējumiem tikai tāpēc, ka reģistrācijai pieteiktajā apzīmējumā ir ietverts īpašības vārds “black”.
No tā izriet, ka Vispārējā tiesa ir kļūdaini atspoguļojusi Apelācijas padomes izdarīto secinājumu.
Tomēr nebija tādu apstākļu, kas liegtu Vispārējai tiesai šajā lietā pašai novērtēt konfliktējošo apzīmējumu līdzību no konceptuālā viedokļa, ja šī līdzība tajā tika apstrīdēta (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2008. gada 18. decembris, Les Éditions Albert René/ITSB,
C‑16/06 P
,
EU:C:2008:739
,
47.
un
48.
punkts).
No tā izriet, ka arguments par kļūdu, kas norādīta šī sprieduma 37. punktā, ir jānoraida kā neefektīvs.
Pārējā daļā, ciktāl
EUIPO
Tiesā apstrīd Vispārējās tiesas vērtējumu par konfliktējošo apzīmējumu konceptuālo līdzību, ir jānorāda, ka šis vērtējums ir faktu vērtējums, kas, izņemot sagrozīšanas gadījumu, neietilpst Tiesas kompetencē apelācijas tiesvedībā (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2010. gada 2. septembris, Calvin Klein Trademark Trust/ITSB,
C‑254/09 P
,
EU:C:2010:488
,
50.
punkts). Tā kā
EUIPO
nav ne pierādījis, ne pat apgalvojis, ka pastāv sagrozīšanas gadījums, šī argumentācija ir jānoraida kā nepieņemama.
Līdz ar to apelācijas sūdzības vienīgā pamata otrā daļa ir jānoraida kā daļēji nepieņemama un daļēji neefektīva.
Par vienīgā pamata trešo un ceturto daļu
Lietas dalībniekus argumenti
Apelācijas sūdzības vienīgā pamata trešajā daļā
EUIPO
norāda, ka Vispārējā tiesa ir pārkāpusi Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, pieļaujot metodoloģisku kļūdu, jo tā izvērtēja attiecīgo preču tirdzniecības apstākļus un konkrētās sabiedrības daļas iepirkšanās paradumus konfliktējošo apzīmējumu līdzības izvērtēšanas laikā.
Šo apzīmējumu līdzības pakāpes vērtējums esot jāveic objektīvi, neņemot vērā konkrētās sabiedrības daļas iepirkšanās paradumus vai attiecīgo preču tirdzniecības apstākļus. Saskaņā ar 1999. gada 22. jūnija spriedumu Lloyd Schuhfabrik Meyer (
C‑342/97
,
EU:C:1999:323
,
27.
punkts) tikai pēc tam, kad ir tikusi objektīvi noteikta šī pakāpe, visaptveroša sajaukšanas iespējas vērtējuma posmā būtu jāizvērtē attiecīgo preču tirdzniecības apstākļi un jānovērtē nozīme, kas, ņemot vērā šos apstākļus, ir piešķirama vienai vai otrai vizuālās, fonētiskās vai konceptuālās līdzības pakāpei.
Turklāt Vispārējās tiesas izmantotā metode izraisot absurdus rezultātus tādā ziņā, ka apzīmējumi tiks atzīti par līdzīgiem atkarībā no attiecīgajām precēm.
Šā pamata ceturtajā daļā
EUIPO
pārmet Vispārējai tiesai, ka tā esot pārkāpusi Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, pieļaujot tiesību kļūdas, kas ietekmē konfliktējošo apzīmējumu līdzības vērtējumu.
Pirmkārt,
EUIPO
apstrīd Vispārējās tiesas izmantoto metodi, jo visaptverošajā vērtējumā tā neesot ņēmusi vērā visus starp konfliktējošajiem apzīmējumiem pastāvošos līdzības un atšķirības elementus. Tādējādi pārsūdzētā sprieduma 28. punktā Vispārējā tiesa esot pāragri izslēgusi no sava vērtējuma visus minēto apzīmējumu vizuālās līdzības elementus to vizuālo atšķirību dēļ, kas konstatētas, veicot minēto apzīmējumu pirmo visaptverošo vērtējumu. Pēc tam tā esot izmantojusi šīs pašas vizuālās atšķirības, veicot šo pašu apzīmējumu otro visaptverošo vērtējumu šī sprieduma 53. un 55. punktā, lai neitralizētu to fonētisko līdzību. Šī divkāršā neitralizācija, kuras pamatā ir vieni un tie paši atšķirības elementi un konfliktējošo apzīmējumu radītais kopējais iespaids, ir uzskatāma par tiesību kļūdu un sagrozot judikatūrā iedibinātos principus.
Otrkārt,
EUIPO
norāda, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi metodoloģisku kļūdu, jo tā ir neitralizējusi konfliktējošo apzīmējumu vidējo fonētisko līdzību šo apzīmējumu līdzības novērtēšanas stadijā un esot pāragri atteikusies veikt jebkādu visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu.
Proti, vispirms vizuālo un/vai fonētisko līdzību neitralizācija konceptuālu atšķirību dēļ esot jāveic tāda visaptveroša sajaukšanas iespējas vērtējuma posmā, kas tiek veikts, pamatojoties uz visiem sākotnēji norādītajiem līdzības un atšķirības elementiem. Šī neitralizēšana nevar vienkārši nozīmēt iepriekš konstatēto līdzību neņemšanu vērā.
Turpinājumā – nevar izslēgt, ka konfliktējošo apzīmējumu fonētiskā līdzība vien varētu radīt sajaukšanas iespēju, kuras esamība būtu jāizvērtē, veicot visaptverošu šīs sajaukšanas iespējas vērtējumu.
Visbeidzot, visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu varot neveikt tikai tad, ja ir izslēgta jebkāda konfliktējošo apzīmējumu līdzība, pat vāja, kas tā neesot, ja ir konstatēta līdzības pakāpe attiecībā uz vienu no trim atbilstošajiem aspektiem, proti, vizuālo, fonētisko vai konceptuālo aspektu. Ja tiek konstatēta zināma, kaut vai vāja līdzība, ir jāveic visaptverošs sajaukšanas iespējas vērtējums.
Equivalenza Manufactory
apstrīd apelācijas sūdzības vienīgā pamata trešās un ceturtās daļas pamatotību.
Runājot par trešo daļu, lai gan
Equivalenza Manufactory
būtībā piekrīt
EUIPO
paskaidrojumiem, kas apkopoti šī sprieduma 43. punktā, par analīzes metodi, kas izriet no 1999. gada 22. jūnija sprieduma Lloyd Schuhfabrik Meyer (
C‑342/97
,
EU:C:1999:323
), tā tomēr uzskata, ka Vispārējā tiesa šajā lietā ir ievērojusi šo metodi. Proti, Vispārējā tiesa vispirms esot individuāli, objektīvi un detalizēti izvērtējusi konfliktējošo apzīmējumu vizuālās, fonētiskās un konceptuālās līdzības pakāpes, pēc tam veicot to līdzības visaptverošu vērtējumu vai sajaukšanas iespējas analīzi, šajā pēdējā minētajā posmā ņemot vērā vienīgi konkrētās sabiedrības daļas iepirkšanās paradumus.
Saistībā ar ceturto daļu
Equivalenza Manufactory
vispirms uzsver, ka, lai novērtētu abu konfliktējošo apzīmējumu līdzības pakāpi, var būt atbilstīgi izvērtēt nozīmi, kas ir piešķirama to vizuālajiem, fonētiskajiem un konceptuālajiem aspektiem, ņemot vērā attiecīgo preču kategoriju un to tirdzniecības apstākļus. Šīs preces, proti, smaržas, kā Vispārējā tiesa to pamatoti ir atgādinājusi pārsūdzētā sprieduma 51. punktā, pirms to iegādes vienmēr tiekot aplūkotas. Līdz ar to, novērtējot konfliktējošo apzīmējumu līdzību kopumā vai veicot visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu, lielāka nozīme būtu piešķirama vizuālajām līdzībām.
Pirmkārt, kritizējot
EUIPO
argumentācijas neskaidrību,
Equivalenza Manufactory
apgalvo, ka saistībā ar Vispārējās tiesas izmantoto metodi neesot tikusi pieļauta nekāda tiesību kļūda. Vispārējā tiesa būtībā esot veikusi divus atšķirīgus vērtējumus, vispirms atzīstot, ka konfliktējošie apzīmējumi, ņemot vērā to vizuālās līdzības un atšķirības elementus, ir atšķirīgi no vizuālā viedokļa, bet pēc tam atzīstot, ka šie apzīmējumi kopumā ir atšķirīgi, ievērojot to nozīmīgās atšķirības no vizuālā un konceptuālā viedokļa un neatkarīgi no nelielajām vērā ņemtajām atšķirībām, kā arī ievērojot fonētiskā aspekta nelielo ietekmi uz aplūkoto preču kategoriju.
Otrkārt,
Equivalenza Manufactory
apgalvo, ka no pārsūdzētā sprieduma 46. punkta un nākamo punktu teleoloģiskas interpretācijas izriet, ka Vispārējā tiesa ir veikusi visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu. Katrā ziņā Vispārējā tiesa būtu izdarījusi šo pašu secinājumu, ja tā būtu ņēmusi vērā starp konfliktējošajiem apzīmējumiem pastāvošās nelielās līdzības šo apzīmējumu līdzības kopumā vērtējuma posmā vai vēlāk – visaptverošā sajaukšanas iespējas vērtējuma posmā.
Tiesas vērtējums
Apelācijas sūdzības vienīgā pamata trešajā un ceturtajā daļā, kas ir jāizskata kopā,
EUIPO
būtībā pārmet Vispārējai tiesai, ka tā ir izmantojusi kļūdainu metodi sajaukšanas iespējas Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē izvērtēšanai.
EUIPO
tādējādi uzskata, ka Vispārējā tiesa konfliktējošo apzīmējumu līdzības kopumā novērtēšanas posmā nevarēja ņemt vērā attiecīgo preču tirdzniecības veidus un veikt šo apzīmējumu līdzības neitralizēšanu, lai izslēgtu jebkādu minēto apzīmējumu līdzību un atteiktos veikt visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru sajaukšanas iespējas esamība sabiedrības apziņā ir jāvērtē visaptveroši, ņemot vērā visus izskatāmajā lietā nozīmīgos faktorus (spriedumi, 1997. gada 11. novembris, SABEL,
C‑251/95
,
EU:C:1997:528
,
22.
punkts, un 2014. gada 8. maijs, Bimbo/ITSB,
C‑591/12 P
,
EU:C:2014:305
,
20.
punkts), starp kuriem tostarp ir konfliktējošo apzīmējumu līdzība un attiecīgo preču vai pakalpojumu līdzība, kā arī agrākās preču zīmes reputācijas intensitāte un raksturīgās vai izmantošanas rezultātā iegūtās atšķirtspējas pakāpe (spriedums, 2011. gada 24. marts, Ferrero/ITSB,
C‑552/09 P
,
EU:C:2011:177
,
64.
punkts).
Ar konfliktējošo apzīmējumu vizuālo, fonētisko vai konceptuālo līdzību saistītās sajaukšanas iespējas visaptverošajam vērtējumam ir jābalstās uz attiecīgo apzīmējumu radīto kopējo iespaidu. Apzīmējumu uztverei, kāda ir attiecīgo preču vai pakalpojumu vidusmēra patērētājam, šīs sajaukšanas iespējas visaptverošajā vērtējumā ir noteicoša loma. Vidusmēra patērētājs parasti uztver preču zīmi kopumā un neveic dažādu tās elementu pārbaudi (pēc analoģijas skat. spriedumus, 1997. gada 11. novembris, SABEL,
C‑251/95
,
EU:C:1997:528
,
23.
punkts; 1999. gada 22. jūnijs, Lloyd Schuhfabrik Meyer,
C‑342/97
,
EU:C:1999:323
,
25.
punkts, un 2015. gada 22. oktobris, BGW,
C‑20/14
,
EU:C:2015:714
,
35.
punkts).
Šis visaptverošais sajaukšanas iespējas vērtējums nozīmē noteiktu savstarpējo saistību starp vērā ņemtajiem faktoriem, it īpaši konfliktējošo apzīmējumu un attiecīgo preču vai pakalpojumu līdzību. Tādējādi attiecīgo preču vai pakalpojumu nenozīmīgo līdzību var kompensēt konfliktējošo apzīmējumu augsta līdzības pakāpe un otrādi (spriedumi, 1999. gada 22. jūnijs, Lloyd Schuhfabrik Meyer,
C‑342/97
,
EU:C:1999:323
,
19.
punkts, kā arī 2008. gada 18. decembris, Les Éditions Albert René/ITSB,
C‑16/06 P
,
EU:C:2008:739
,
46.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Tomēr, nepastāvot nekādai līdzībai starp agrāko preču zīmi un reģistrācijai pieteikto apzīmējumu, ar agrākās preču zīmes atpazīstamību vai reputāciju un attiecīgo preču vai pakalpojumu identiskumu vai līdzību nav pietiekami, lai konstatētu sajaukšanas iespēju Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2004. gada 12. oktobris, Vedial/ITSB,
C‑106/03 P
,
EU:C:2004:611
,
54.
punkts, un 2010. gada 2. septembris, Calvin Klein Trademark Trust/ITSB,
C‑254/09 P
,
EU:C:2010:488
,
53.
punkts). Konfliktējošo apzīmējumu identiskums vai līdzība ir obligāts Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījums, līdz ar to šī tiesību norma acīmredzami nav piemērojama, ja Vispārējā tiesa noraida jebkādu konfliktējošo apzīmējumu līdzību. Vienīgi tad, ja šiem apzīmējumiem ir zināma, pat vāja līdzība, minētajai tiesai ir jāveic visaptverošs vērtējums, lai noteiktu, vai, lai gan ir šo apzīmējumu vāja līdzības pakāpe, citu atbilstošo faktoru dēļ – tādu kā agrākās preču zīmes atpazīstamība vai reputācija – konkrētās sabiedrības daļas apziņā pastāv sajaukšanas iespēja (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2011. gada 24. marts, Ferrero/ITSB,
C‑552/09 P
,
EU:C:2011:177
,
65.
un
66.
punkts, kā arī tajos minētā judikatūra).
Šajā lietā, tieši piemērojot šī sprieduma iepriekšējā punktā minēto judikatūru, kas būtībā ir atgādināta pārsūdzētā sprieduma 16. punktā, Vispārējā tiesa minētā sprieduma 55. un 56. punktā nosprieda, ka, tā kā konfliktējošie apzīmējumi, ņemot vērā kopējo iespaidu, nav līdzīgi un tādējādi nav izpildīts viens no kumulatīvajiem Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumiem, līdz ar to Apelācijas padome ir pieļāvusi tiesību kļūdu, konstatējot sajaukšanas iespējas esamību.
Vispārējā tiesa šo secinājumu izdarīja, veicot analīzi, kas būtībā ietvēra divus posmus.
Pirmkārt, pārsūdzētā sprieduma 26.–45. punktā Vispārējā tiesa salīdzināja konfliktējošos apzīmējumus no vizuālā, fonētiskā un konceptuālā viedokļa. Būtībā pārsūdzētā sprieduma 32., 39. un 45. punktā tā konstatēja, ka konfliktējošie apzīmējumi ir vizuāli un konceptuāli atšķirīgi, bet tiem ir vidēja līdzības pakāpe no fonētiskā viedokļa.
Otrkārt, pārsūdzētā sprieduma 46.–54. punktā Vispārējā tiesa izvērtēja konfliktējošo apzīmējumu līdzību kopumā, kas ir vienīgā pamata šobrīd izskatāmo daļu priekšmets.
Šajā kontekstā, kā izriet no minētā sprieduma 48. un 51.–53. punkta, tā atzina, ka, ņemot vērā attiecīgo preču tirdzniecības apstākļus, konfliktējošo apzīmējumu vizuālais aspekts, saistībā ar kuru šie apzīmējumi ir atšķirīgi, ir svarīgāks, novērtējot šo apzīmējumu radīto kopējo iespaidu, nekā minēto apzīmējumu fonētiskais un konceptuālais aspekts. Turklāt minētā sprieduma 54. punktā Vispārējā tiesa norādīja, ka konfliktējošie apzīmējumi ir konceptuāli atšķirīgi, jo reģistrācijai pieteiktajā apzīmējumā ir elementi “black” un “by equivalenza”.
Līdz ar to no pārsūdzētā sprieduma izriet, ka Vispārējā tiesa atteicās veikt visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu, pamatojoties uz to, ka konfliktējošie apzīmējumi, ņemot vērā kopējo iespaidu, nebija līdzīgi. Faktiski, izvērtējot šo apzīmējumu līdzību kopumā, tā būtībā secināja, ka, lai gan ir to vidējā fonētiskās līdzības pakāpe, minētie apzīmējumi nav līdzīgi to vizuālo atšķirību dēļ, kas dominē, ņemot vērā tirdzniecības apstākļus, un konceptuālās atšķirības dēļ.
Šajā vērtējumā ir pieļautas tiesību kļūdas.
Šajā ziņā, pirmkārt, ir jāatgādina, ka Tiesa ir nospriedusi – lai novērtētu konfliktējošo apzīmējumu līdzības pakāpi, ir jānosaka to vizuālās, fonētiskās un konceptuālās līdzības pakāpe un attiecīgā gadījumā jānovērtē šiem atšķirīgajiem elementiem piešķiramā nozīme, ņemot vērā konkrēto preču vai pakalpojumu kategoriju un apstākļus, kādos tos tirgo (spriedumi, 1999. gada 22. jūnijs, Lloyd Schuhfabrik Meyer,
C‑342/97
,
EU:C:1999:323
,
27.
punkts, un 2007. gada 12. jūnijs, ITSB/Shaker,
C‑334/05 P
,
EU:C:2007:333
,
36.
punkts).
Ir taisnība, kā to būtībā ir norādījis ģenerāladvokāts secinājumu 53.–55. punktā, ka Savienības tiesa šo judikatūru ir piemērojusi atšķirīgi tādā ziņā, ka attiecīgā gadījumā tirdzniecības apstākļi var tikt ņemti vērā konfliktējošo apzīmējumu līdzības novērtēšanas vai visaptveroša sajaukšanas iespējas vērtējuma posmā.
Tomēr ir jāprecizē, ka, lai gan tirdzniecības apstākļi ir atbilstošs faktors Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanā, tie ir ņemami vērā visaptveroša sajaukšanas iespējas vērtējuma posmā, nevis konfliktējošo apzīmējumu līdzības novērtēšanas posmā.
Kā ģenerāladvokāts ir norādījis secinājumu 69., 73. un 74. punktā, konfliktējošo apzīmējumu līdzības vērtējums, kas ir tikai viens no sajaukšanas iespējas pārbaudes posmiem Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē, nozīmē konfliktējošo apzīmējumu salīdzināšanu, lai noteiktu, vai šiem apzīmējumiem vienā vai otrā vizuālā, fonētiskā un konceptuālā aspektā ir līdzības pakāpe. Lai gan šim salīdzinājumam ir jābalstās uz kopējo iespaidu, ko minētie apzīmējumi rada konkrētās sabiedrības daļas atmiņā, tas tomēr ir jāveic, ņemot vērā konfliktējošo apzīmējumu raksturīgās iezīmes (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2010. gada 2. septembris, Calvin Klein Trademark Trust/ITSB,
C‑254/09 P
,
EU:C:2010:488
,
46.
punkts).
Kā pamatoti norāda
EUIPO
, ar diviem konfliktējošajiem apzīmējumiem aptverto preču vai pakalpojumu tirdzniecības apstākļu ņemšana vērā, salīdzinot šos apzīmējumus, varētu radīt absurdu rezultātu, ka vieni un tie paši apzīmējumi varētu tikt kvalificēti kā līdzīgi vai atšķirīgi atkarībā no ar tiem aptvertajām precēm un pakalpojumiem un apstākļiem, kādos šie pēdējie minētie tiek tirgoti.
No iepriekš minētā izriet, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi tiesību kļūdu, pārsūdzētā sprieduma 48.–53. un 55. punktā ņemot vērā attiecīgo preču tirdzniecības apstākļus konfliktējošo apzīmējumu līdzības kopumā novērtēšanas posmā un šo apstākļu dēļ padarot primāras starp šiem apzīmējumiem konstatētās vizuālās atšķirības salīdzinājumā ar to fonētisko līdzību.
Otrkārt, tā kā Vispārējā tiesa, vērtējot konfliktējošo apzīmējumu līdzību kopumā, ir uzsvērusi arī to konceptuālo atšķirību, ir jāatgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru visaptverošs sajaukšanas iespējas vērtējums nozīmē, ka konceptuālās atšķirības starp konfliktējošajiem apzīmējumiem var neitralizēt šo divu apzīmējumu fonētisko un vizuālo līdzību, ja vien vismaz vienam no šiem apzīmējumiem konkrētās sabiedrības daļas uztverē ir tik skaidra un noteikta nozīme, ka šī sabiedrība to ir spējīga tieši uztvert (spriedums, 2008. gada 18. decembris, Les Éditions Albert René/ITSB,
C‑16/06 P
,
EU:C:2008:739
,
98.
punkts; šajā nozīmē skat. arī spriedumus, 2006. gada 12. janvāris, Ruiz‑Picasso u.c./ITSB,
C‑361/04 P
,
EU:C:2006:25
,
20.
punkts, kā arī 2006. gada 23. marts, Mülhens/ITSB,
C‑206/04 P
,
EU:C:2006:194
,
35.
punkts).
Šajā ziņā Tiesa 2017. gada 5. oktobra sprieduma Wolf Oil/EUIPO (
C‑437/16 P
, nav publicēts,
EU:C:2017:737
) 44. punktā ir nospriedusi, ka šādas neitralizēšanas nosacījumu vērtējums ietilpst konfliktējošo apzīmējumu līdzības vērtējumā pēc līdzības pakāpes no vizuālā, fonētiskā un konceptuālā viedokļa izvērtēšanas. Tomēr ir jāprecizē, ka šis apsvērums ir cieši saistīts ar izņēmuma gadījumu, kurā vismaz vienam no konfliktējošajiem apzīmējumiem no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa ir skaidra un noteikta nozīme un konkrētā sabiedrības daļa to ir spējīga tieši uztvert. No tā izriet, ka tikai tad, ja šie nosacījumi ir izpildīti, Vispārējā tiesa saskaņā ar šī sprieduma iepriekšējā punktā minēto judikatūru var neveikt visaptverošo sajaukšanas iespējas vērtējumu, pamatojoties uz to, ka konfliktējošo apzīmējumu ievērojamo konceptuālo atšķirību un vismaz viena no šiem apzīmējumiem skaidras un noteiktas nozīmes dēļ, ko konkrētā sabiedrības daļa ir spējīga tieši uztvert, šie apzīmējumi rada atšķirīgu kopējo iespaidu, lai gan starp tiem no vizuālā vai fonētiskā viedokļa pastāv atsevišķi līdzības elementi.
Savukārt, ja vienam vai otram no konfliktējošajiem apzīmējumiem nav šādas skaidras un noteiktas nozīmes, ko konkrētā sabiedrības daļas ir spējīga tieši uztvert, Vispārējā tiesa nevar veikt neitralizēšanu, neveicot visaptverošu sajaukšanas iespējas analīzi. Gluži pretēji, šādā gadījumā šai tiesai ir jāveic šī riska visaptveroša analīze, ņemot vērā visus norādītos līdzības un atšķirības elementus, tāpat kā visus pārējos atbilstošos elementus, tādus kā konkrētās sabiedrības daļas uzmanības līmenis (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2006. gada 12. janvāris, Ruiz‑Picasso u.c./ITSB,
C‑361/04 P
,
EU:C:2006:25
,
21.
un
23.
punkts) vai agrākās preču zīmes atšķirtspējas pakāpe.
No tā izriet, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi tiesību kļūdu, jo pārsūdzētā sprieduma 54. un 55. punktā tā ir mēģinājusi neitralizēt konfliktējošo apzīmējumu līdzību fonētiskajā ziņā, ņemot vērā to konceptuālo atšķirību, un ir atteikusies no visaptverošās sajaukšanas iespējas analīzes, lai gan tā nekādā ziņā nav nedz konstatējusi, nedz pat pārbaudījusi, vai izskatāmajā lietā vismaz vienam no attiecīgajiem apzīmējumiem ir skaidra un noteikta nozīme no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa un tādēļ šī sabiedrības daļa ir spējīga to tieši uztvert.
No iepriekš minētā izriet, ka apelācijas sūdzības vienīgā pamata trešā un ceturtā daļa ir jāapmierina, neizvērtējot pārējos
EUIPO
izvirzītos argumentus par apgalvoto konfliktējošo apzīmējumu vizuālās līdzības divkāršo neitralizēšanu.
Līdz ar to, ņemot vērā šī sprieduma 30. un 78. punktā izdarītos secinājumus, pārsūdzētais spriedums ir jāatceļ.
Par Vispārējā tiesā celto prasību
Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas statūtu 61. panta pirmo daļu, ja tiek atcelts Vispārējās tiesas nolēmums, Tiesa var pati pieņemt galīgo nolēmumu attiecīgā lietā, ja to ļauj tiesvedības stadija. Šajā lietā tas tā ir.
Lietas dalībnieku argumenti
Savu prasījumu par strīdīgā lēmuma atcelšanu pamatojumam
Equivalenza Manufactory
norāda, ka Apelācijas padome ir pieļāvusi kļūdas vērtējumā konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājuma no vizuālā, fonētiskā un konceptuālā viedokļa posmā, tādējādi pieļaujot kļūdas visaptverošajā sajaukšanas iespējas vērtējumā.
Pirmkārt, saistībā ar konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu
Equivalenza Manufactory
apgalvo, ka Apelācijas padome ir kļūdaini uzskatījusi, ka šie apzīmējumi ir vizuāli līdzīgi. Būtībā šī padome esot kļūdaini ierobežojusi reģistrācijai pieteikto apzīmējumu līdz vārdiskajam elementam “label” un, konkrētāk, pieciem to veidojošajiem burtiem, neņemot vērā tā pārējo vārdisko un grafisko elementu vērtību un atšķirtspēju.
Fonētiskajā ziņā, tā kā konfliktējošajiem apzīmējumiem esot atšķirīga intonācija un ritms, tie radot skaidri atšķirīgu skaņu.
Konceptuālajā ziņā vārdi “label” un “black” esot parasti angļu valodas vārdi, kas ir saprotami konkrētajiem patērētājiem, savukārt vārdam “labell” neesot nekādas nozīmes un tas tādējādi tiekot uzskatīts par izdomātu vārdu. Lai gan Apelācijas padome pamatoti uzskatīja, ka šie apzīmējumi šajā ziņā ir atšķirīgi, tā neesot piešķīrusi šai atšķirībai pietiekamu nozīmi, salīdzinot minētos apzīmējumus.
Otrkārt, saistībā ar visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu
Equivalenza Manufactory
apgalvo, ka konfliktējošo apzīmējumu atšķirībām ir lielāka nozīme nekā to līdzības elementiem. Daudzas smaržas tiekot tirgotas ar apzīmējumiem, kas ietver vārdisku elementu “label”, tādējādi konkrētā sabiedrības daļa varot identificēt šo vārdu. To apstiprinot
Equivalenza Manufactory
iesniegtais preču zīmju saraksts. Esot jāņem vērā apstāklis, ka smaržas vienmēr tiek pirktas, tās aplūkojot. Nevarot uzskatīt, ka reģistrācijai pieteiktais apzīmējums tiktu uztverts kā agrākās preču zīmes variants, ņemot vērā atšķirības starp konfliktējošo apzīmējumu, kas ir grafiski apzīmējumi, vizuālajiem elementiem.
EUIPO
apstrīd visus minētos argumentus.
Tiesas vērtējums
Vispirms ir jāatgādina, ka starp lietas dalībniekiem nav strīda par to, ka konkrēto sabiedrības daļu veido plaša Čehijas Republikas, Ungārijas, Polijas un Slovēnijas sabiedrība, kurai ir vidējs uzmanības līmenis. Tāpat nav strīda par to, ka attiecīgās preces ir identiskas.
Saistībā ar konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājumu Apelācijas padome strīdīgā lēmuma 24.–28. punktā bija atzinusi, ka šiem apzīmējumiem ir vidēja līdzības pakāpe no vizuālā un fonētiskā viedokļa un ka, tā kā konkrētajai sabiedrības daļai būs saprotams īpašības vārds “black”, šie apzīmējumi ir konceptuāli atšķirīgi.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka reģistrācijai pieteiktais apzīmējums ir grafisks apzīmējums, kas ietver ar baltiem lielajiem burtiem attēlotu vārdisku elementu “black label”, kurš izvietots melnas ģeometriskas taisnstūrveida formas, virs kuras atrodas divas stilizētas lapas, vidū. Šī apzīmējuma apakšdaļā ir ietverti vārdi “by equivalenza”, kas atveidoti diagonāli mazākā melnas krāsas šriftā uz balta fona. Minētā apzīmējuma grafiskie elementi, kā arī tā vārdisko elementu stilizācija ir salīdzinoši vienkārša. Ņemot vērā tā centrālo izvietojumu un izmēru, vārdiskais elements “black label” veido šī paša apzīmējuma dominējošo elementu, jo tas īpaši piesaistīs patērētāja uzmanību. Šis elements veido kopumu, kurā ir izcelts īpašības vārds “black”, jo tas treknrakstā ir norādīts minētā elementa sākumā.
Agrākā preču zīme ietver ar baltiem lielajiem burtiem atveidotu vārdisku elementu “labell”, kas izvietots zilas krāsas ovālā. Tās ovālā forma, krāsa un izmantoto rakstzīmju fonts ir neoriģināli. Vārda “labell” izvietojums šīs formas centrā, kā arī kontrasts starp šo burtu balto krāsu salīdzinājumā ar zilo fonu ir vērsti uz to, lai izceltu vārdisko elementu “labell”.
Pirmkārt, tādējādi šķiet, ka no vizuālā viedokļa konfliktējošajiem apzīmējumiem ir kopīgi pieci burti “l”, “a”, “b”, “e” un “l”, kas atveidoti ar baltas krāsas lielajiem burtiem un vienkāršotā burtveidolā uz tumšāka fona. Šie burti ir viens no reģistrācijai pieteiktā apzīmējuma vārdiskajiem elementiem, un tie ir vienīgā vārdiskā elementa, kuru kopumā veido seši burti, pirmie pieci burti un dominējošais elements, no kura sastāv agrākā preču zīme.
Turpretim konfliktējošie apzīmējumi atšķiras pirmām kārtām pēc to krāsām un grafiskajiem elementiem. Ņemot vērā to izmēru, šie elementi šo apzīmējumu vizuālajā iespaidā ieņem vērā ņemamu vietu. Turklāt, lai gan reģistrācijai pieteiktā apzīmējuma četrstūrveida forma un divas stilizētās lapas pašas par sevi ir salīdzinoši vienkāršas, to kombinācija būtiski ietekmē šī apzīmējuma vizuālo iespaidu.
Otrām kārtām minētie apzīmējumi atšķiras tādēļ, ka reģistrācijai pieteiktajā apzīmējumā ir vārds “black” un vārdi “by equivalenza”. Lai gan pēdējiem minētajiem ir otršķirīga vieta reģistrācijai pieteiktajā apzīmējumā, pirmo no tiem izceļ tā treknrakstā atveidotas rakstu zīmes un tā centrālais izvietojums.
Ņemot vērā šī sprieduma 89.–93. punktā minētos elementus, ir jākonstatē, ka Apelācijas padome pamatoti ir uzskatījusi, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir vidēja līdzības pakāpe no vizuālā viedokļa.
Otrkārt, fonētiskajā ziņā konfliktējošajiem apzīmējumiem ir kopīgs vārds “label” vai “labell”, ko konkrētā sabiedrības daļa izrunās identiski. Turpretim tie atšķiras ar to, ka, kamēr agrāko preču zīmi veido tikai viens vārds “labell”, kas sastāv no divām zilbēm, reģistrācijai pieteikto apzīmējumu veido četri vārdi un tas kopumā ietver deviņas zilbes. Tomēr, tāpat kā to ir izdarījusi Apelācijas padome, ir jāatzīst, ka ir iespējams, ka patērētāji neizrunās vārdus “by equivalenza”, jo reģistrācijai pieteiktajā apzīmējumā tie ieņem sekundāru pozīciju, un, ņemot vērā četru vārdu garumu, patērētājiem būs tendence saīsināt vārdu salikumu “black label by equivalenza”, izrunājot tikai divus pirmos vārdus, ko tas ietver.
Līdz ar to Apelācijas padome nav pieļāvusi kļūdu vērtējumā, secinot, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem piemīt vidēja fonētiskā līdzība.
Treškārt, konceptuālajā ziņā ir jānorāda, ka nav pierādīts, ka konkrētā sabiedrības daļa uztvertu angļu vārda “label” nozīmi tādējādi, ka ir uzskatāms, ka agrākā preču zīme tiks uztverta kā tāda, ko veido izdomāts vārds, kuram nav nozīmes. Savukārt īpašības vārdu “black” kā angļu valodas pamatvārdu konkrētā sabiedrības daļa sapratīs kā krāsu aprakstošu vārdu un tā var arī saprast vārdus “by equivalenza” kā norādi uz to, ka attiecīgās preces ir nākušas no
Equivalenza Manufactory
.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir vidēja vizuālās līdzības, kā arī fonētiskās līdzības pakāpe un ka šie apzīmējumi ir konceptuāli atšķirīgi.
Tā kā
Equivalenza Manufactory
ir norādījusi, ka konceptuālās atšķirības starp konfliktējošajiem apzīmējumiem ir tādas, kas neitralizē šo apzīmējumu līdzības, pietiek konstatēt, ka saskaņā ar šī sprieduma 74. punktā atgādināto judikatūru šāda neitralizēšana paredz, lai vismaz vienam no abiem apzīmējumiem konkrētās sabiedrības daļas uztverē būtu skaidra un noteikta nozīme, lai šī sabiedrības daļa būtu spējīga to tieši saprast. Ņemot vērā šī sprieduma 97. punktā minētos apsvērumus, šajā lietā tas tā nav.
Attiecībā uz visaptverošo sajaukšanas iespējas vērtējumu ir jānorāda, ka nav ticis apstrīdēts – kā Apelācijas padome to ir norādījusi strīdīgā lēmuma 29. punktā –, ka agrākajai preču zīmei ir vidēja atšķirtspēja. Tāpat ir jāņem vērā, ka konkrētajai sabiedrības daļai ir vidējs uzmanības līmenis un ka ar konfliktējošajiem apzīmējumiem aptvertās preces ir identiskas.
Ņemot vērā šos elementus, Apelācijas padome strīdīgā lēmuma 32. punktā pamatoti ir secinājusi, ka no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa starp konfliktējošajiem apzīmējumiem pastāv sajaukšanas iespēja.
Ar to vien, ka reģistrācijai pieteiktajā apzīmējumā ir ietverti vārdi “black” un “by equivalenza”, nepietiek, lai izslēgtu šādu sajaukšanas iespēju. Pirmkārt, no šī sprieduma 89.–96. punktā izklāstītā pamatojuma izriet, ka, lai gan ir šie vārdi, konfliktējošajiem apzīmējumiem no vizuālā un fonētiskā viedokļa ir vidēja līdzības pakāpe, kas tika atbilstoši ņemta vērā šajā visaptverošajā sajaukšanas iespējas vērtējumā. Otrkārt, īpašības vārds “black” ir tikai vienu no pamatkrāsām aprakstošs vārds un vārdiem “by equivalenza” nav nekādu analoģisku norāžu agrākajā preču zīmē.
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus,
Equivalenza Manufactory
izvirzītais vienīgais pamats ir jānoraida, un tādējādi ir noraidāma arī šī prasība.
Par tiesāšanas izdevumiem
Atbilstoši Tiesas Reglamenta 184. panta 2. punktam, ja apelācijas sūdzība ir pamatota un Tiesa lietā taisa galīgo spriedumu, Tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem. Atbilstoši šī reglamenta 138. panta 1. punktam, kas piemērojams apelācijas tiesvedībā, pamatojoties uz šī paša reglamenta 184. panta 1. punktu, lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs.
Tā kā
EUIPO
ir prasījis piespriest
Equivalenza Manufactory
atlīdzināt tiesāšanās izdevumus un tā kā tai spriedums ir nelabvēlīgs, tai jāpiespriež segt pašai savus, kā arī atlīdzināt
EUIPO
tiesāšanās izdevumus gan tiesvedībā pirmajā instancē lietā T‑6/17, gan apelācijas tiesvedībā.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (ceturtā palāta) nospriež:

1)
Atcelt Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2018. gada 7. marta spriedumu Equivalenza Manufactory/EUIPO – ITM Entreprises (BLACK LABEL BY EQUIVALENZA) (
T‑6/17
, nav publicēts,
EU:T:2018:119
).

2)
Noraidīt
Equivalenza Manufactory SL
Eiropas Savienības Vispārējā tiesā celto prasību atcelt tiesību aktu lietā T‑6/17
.

3)
Equivalenza Manufactory SL
sedz pati savus tiesāšanās izdevumus gan tiesvedībā pirmajā instancē lietā T‑6/17, gan apelācijas tiesvedībā, kā arī atlīdzina Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (
EUIPO
) tiesāšanās izdevumus minētajās tiesvedībās.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – spāņu.