CELEX: 62015CJ0497
Predhodno odločanje
Približevanje zakonodaj
Cestni promet
Davčne določbe
Direktiva 1999/62/ES
Cestne pristojbine za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila
Cestnina
Obveznost držav članic, da določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni
Pavšalna globa
Sorazmernost

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 9a Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 4, str. 372), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2011 (
UL 2011, L 269, str. 1
) (v nadaljevanju: Direktiva 1999/62).
Ta predloga sta bila vložena v okviru sporov med družbo Euro-Team Kft. (zadeva C‑497/15) oziroma družbo Spirál-Gép Kft. (zadeva C‑498/15) in Budapest Rendőrfőkapitánya (glavna policijska uprava v Budimpešti, Madžarska) glede naložitve globe zaradi uporabe avtocestnega odseka brez plačila zahtevanega zneska cestnine.
Pravni okvir
Pravo Unije
V uvodnih izjavah 1, 12 in 15 Direktive 1999/62 je navedeno:
„(1)
ker odprava izkrivljanja konkurence med prevozniki v državah članicah zahteva uskladitev sistemov dajatev in vzpostavitev pravičnih mehanizmov za zaračunavanje infrastrukturnih stroškov prevoznikom;
[…]
(12)
ker trenutnega izkrivljanja konkurence ni mogoče odpraviti samo z uskladitvijo davkov ali trošarin na gorivo; vendar pa se lahko tako izkrivljanje zmanjša z možnostjo ohranitve ali uvedbe cestnin in/ali uporabnin za uporabo avtocest, dokler se ne uvedejo tehnično in ekonomsko primernejše oblike dajatev; poleg tega je treba državam članicam dovoliti zaračunavanje dajatev za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov;
[…]
(15)
ker morajo stopnje uporabnin temeljiti na trajanju uporabe zadevne infrastrukture in se razlikovati glede na stroške, ki jih povzročajo cestna vozila“.
Člen 1, prvi odstavek, Direktive 1999/62 določa:
„Ta direktiva se uporablja za davke na vozila, cestnine in uporabnine za vozila, kakor so opredeljeni v členu 2.“
Člen 2 Direktive 1999/62 določa:
„V tej direktivi:
[…]
(b)
‚cestnina‘ pomeni določeni znesek, ki se plača za vozilo na podlagi razdalje, ki jo to vozilo prevozi po dani infrastrukturi, in na podlagi tipa vozila ter zajema infrastrukturno pristojbino in/ali pristojbino za zunanje stroške;
[…]“
Člen 7(1) Direktive 1999/62 določa:
„Brez poseganja v odstavek 1a člena 9 lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in/ali uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena ter členov 7a do 7k. To ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in/ali uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in/ali uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki.“
Člen 9a Direktive 1999/62 določa:
„Države članice vzpostavijo ustrezen nadzor in določijo sistem kazni, ki se uporablja za kršitve nacionalnih predpisov, ki se sprejmejo na podlagi te direktive. Sprejmejo tudi vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“
Madžarsko pravo
Zakon o cestnem prometu
Člen 20(1) közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (zakon št. I iz leta 1988 o cestnem prometu, v nadaljevanju: zakon o cestnem prometu) določa:
„Z globo se kaznuje, kdor krši določbe tega zakona ali posebnih predpisov ali akte prava Skupnosti v zvezi:
[…]
(m)
s plačilom pristojbine za uporabo cestninskega odseka, sorazmerne s prevoženo potjo.
[…]“
Člen 21 zakona o cestnem prometu določa:
„(1)   Oseba, ki upravlja vozilo, ali v primeru iz člena 21/A(2) oseba, ki ji je bilo vozilo zaupano v uporabo, je pri upravljanju ali uporabi vozila odgovorna za spoštovanje pravil, določenih v posebni zakonodaji o
[…]
(h)
plačilu pristojbine za uporabo cestninskega odseka, sorazmerne s prevoženo potjo.
[…]
(2)   V primeru kršitve določb iz odstavka 1 se osebi, ki upravlja vozilo, ali v primeru iz člena 21/A(2) osebi, ki ji je bilo vozilo zaupano v uporabo, naloži upravna globa od 10.000 do 300.000 [madžarskih] forintov [(HUF) (približno od 32 do 974 EUR)]. Znesek glob, ki se naložijo za kršitev navedenih določb, določi vlada z odredbo. Če isto ravnanje pomeni kršitev več pravil in se obravnava v okviru istega postopka, se kaznuje z globo, katere znesek ustreza vsoti zneskov glob, določenih za vsako od teh kršitev.
[…]
(5)   Vlada glede na določbe iz odstavka 1 z odredbo določi seznam kršitev, za katere je mogoče naložiti upravno globo […] osebi, ki upravlja vozilo.“
Zakon o cestnini
Člen 3(1) in (6) az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény (zakon št. LXVII iz leta 2013 o cestnini, sorazmerni s prevoženo potjo, za uporabo avtocest, cest za motorna vozila in nacionalnih cest, v nadaljevanju: zakon o cestnini) določa:
„(1)   Vozila, zavezana za plačilo cestnine, morajo imeti dovoljenje za tranzit, določeno v tem zakonu, da lahko vozijo po cestninskih odsekih.
[…]
(6)   Oseba, ki upravlja zadevno vozilo, je glede vozila, ki ga upravlja, odgovorna za spoštovanje pravila iz odstavka 1.“
Člen 14 zakona o cestnini določa:
„Šteje se, da ni dovoljenja za tranzit – brez poseganja v izjeme, določene v členu 9 – če zavezanec za plačilo cestnine:
(a)
pred uporabo cestninskega odseka ni kupil cestninskega listka za odsek, ki naj bi ga uporabil, niti ni sklenil veljavne pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema za predložitev deklaracij organu za pobiranje cestnine in plačilo cestnine v skladu s tem zakonom,
(b)
cestninski odsek uporablja na podlagi deklaracije, na kateri je navedena tarifna ali okoljska kategorija, ki je nižja od tiste, pod katero spada zadevno vozilo, ali
(c)
pred uporabo cestninskega odseka ni kupil cestninskega listka za uporabljeni odsek, pri čemer je za vožnjo po cestninskem odseku z zadevnim vozilom zavezan z veljavno pogodbo, ki ureja predložitev deklaracij, določenih v tem zakonu, organu za pobiranje cestnine in plačilo cestnine ter ki je bila sklenjena z upravljavcem cestninskega sistema, vendar med vožnjo po tem odseku ni bila izpolnjena ena od zahtev za pravilno delovanje naprave v vozilu, določenih v odredbi, sprejeti v skladu s pooblastilom v tem zakonu.“
Člen 15 tega zakona določa:
„(1)   Znesek globe se določi tako, da zavezance spodbuja k plačilu zahtevane cestnine.
(2)   Izkupiček izrečenih glob se steka v centralni proračun kot proračunski prihodek, vpisan pod postavko iz člena 14(4)(d) zakona št. CXCV iz leta 2011 o javnih financah. Plačilo se izvede v [madžarskih] forintih [(HUF)] z nakazilom na bančni račun, opredeljen z aktom, sprejetim na podlagi tega zakona.“
Člen 16 navedenega zakona določa:
„Nedovoljena vožnja po cesti v smislu tega zakona pomeni kršitev, ki se kaznuje z globo v skladu z določbami zakona o cestnem prometu.“
Člen 29/A(1), (4), (6) in (7) zakona o cestnini, ki je bil v ta zakon vstavljen z zakonom št. LIV iz leta 2014 z učinkom od 9. novembra 2014, določa:
„(1)   V primerih, določenih v odstavkih od 2 do 4, so prosilci, ki vložijo prošnjo pri organu, pristojnem za pobiranje cestnine (v nadaljevanju: organ za pobiranje cestnine) v skladu z določbami odstavkov 6 in 7 (v nadaljevanju: prošnja), v skladu z določbami tega zakona oproščeni plačila globe, naložene zaradi vožnje brez dovoljenja za tranzit in opredeljene v členu 14(a) tega zakona, v obdobju med 1. julijem 2013 in 31. marcem 2014.
[…]
(4)   Na podlagi utemeljene prošnje je prosilec pod pogoji iz odstavka 7 oproščen plačila globe, naložene za kršitev določb člena 14(a), če je bila globa – v obdobju veljavnosti cestninskega listka in ne več kot enkrat na eni nadzorni točki, določeni za vsako smer vožnje – naložena na cestninskem odseku ali cesti, ki pelje do tega odseka in ki je z vidika cestnega omrežja funkcionalno vzporedna cesti, za katero je zadevno vozilo imelo dovoljenje za tranzit v istem obdobju, to dovoljenje pa med njegovo veljavnostjo ni bilo uporabljeno.
[…]
(6)   Za oprostitev globe se poleg tistega, kar je določeno v odstavkih od 2 do 4, zahteva še, da je prosilec pred vložitvijo prošnje za vsako globo organu za izterjavo cestnine plačal stroške storitve v znesku 12.000 HUF [(približno 39 EUR)], vključno z davkom na dodano vrednost, in da ima ob vložitvi prošnje dokazilo o tem plačilu. […]
(7)   Prošnjo je mogoče vložiti v šestdesetih dneh po začetku veljavnosti zakona št. LIV iz leta 2014 o spremembi [zakona o cestnini]. Organ za pobiranje cestnine na podlagi vložene prošnje – če se vsebina prošnje sklada z določbami tega zakona in podatki iz te prošnje ne odstopajo od tistih v podatkovni bazi tega organa – izda potrdilo, v katerem je navedeno, ali je prosilca mogoče oprostiti plačila globe glede na to, ali so določbe odstavkov od 2 do 4 izpolnjene. Tako potrdilo se ne izda, če se podatki v prošnji ne ujemajo s podatki v podatkovni bazi organa za pobiranje cestnine. Organ za pobiranje cestnine izda potrdilo v sto dvajsetih dneh po prejemu prošnje. […]“
Vladna uredba št. 410/2007
Člen 1(1) a közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben történő közreműködés feltételeiről szóló 410/2007. (XII. 29.) Korm. Rendelet (vladna uredba št. 410 o prometnih prekrških, za katere se naloži upravna globa, o znesku glob, ki se lahko naložijo v primeru prometnih prekrškov, o uporabi glob in o pogojih sodelovanja pri nadzoru prometa) z dne 29. decembra 2007 (v nadaljevanju: vladna uredba št. 410/2007) določa:
„V skladu z določbami člena 21(1) [zakona o cestnem prometu] se v primeru kršitve določbe iz členov od 2 do 8/A osebi, ki upravlja vozilo, naloži […] upravna globa v znesku, določenem v tej uredbi.“
Člen 8/A vladne uredbe št. 410/2007 določa:
(1)   V zvezi z določbami člena 21(1)(h) [zakona o cestnem prometu] mora oseba, ki upravlja vozilo, v primeru kršitve določb iz priloge 9 plačati globo v znesku, ki se določi glede na cestninski razred vozila.
(2)   Osebi, ki upravlja vozilo, se zaradi vožnje brez dovoljenja z istim vozilom ne sme ponovno naložiti globa na podlagi odstavka 1, razen če je od prve ugotovitve vožnje brez dovoljenja minilo več kot osem ur.
[…]“
V prilogi 9 k tej uredbi je določeno:
„A
B


B1
B2
B3
1. Kršitev, določena v zakonu o cestnini
Znesek globe glede na cestninski razred vozila

J2
J3
J4
2. Kršitev člena 14(a)
140.000
150.000
165.000
3. Kršitev člena 14(b)
80.000
90.000
110.000
4. Kršitev člena 14(c)
140.000
150.000
165.000“
Vladna uredba št. 209/2013
Člen 24(3) az ED törvény végrehajtásáról szóló 209/2013 (VI. 18.) Korm. rendelet (vladna uredba št. 209 o izvajanju zakona o cestnini) z dne 18. junija 2013 (v nadaljevanju: vladna uredba št. 209/2013) določa:
„Cestninski listek je dokazilo o dovoljenju za tranzit za neprekinjeno potovanje v skladu z značilnostmi vozila, ki so navedene v trenutku nakupa navedenega listka. Cestninski listek ni prenosljiv, njegova vsebina glede poti niti glede značilnosti vozila, navedenih ob njegovem nakupu, pa se ne sme spreminjati. Cestninski listek je mogoče uporabiti za potovanje, ki se začne na vnaprej določen dan, in velja:
(a)
od trenutka nakupa do konca naslednjega dne, če se obdobje veljavnosti začne na dan nakupa,
(b)
od začetka na njem določenega koledarskega dne do konca naslednjega dne, če je bil kupljen do največ 30 dni vnaprej.“
Člen 26(1) uredbe vlade št. 209/2013 določa:
„Pred začetkom uporabe cestninskega odseka se mora cestninski zavezanec prepričati, da lahko na podlagi pravnega razmerja, ki ga ima z upravljavcem cestninskega sistema, dejansko uporablja elektronski sistem cestninjenja, ki ga uporablja tisti, ki krije cestnino, in da je bil v tem okviru kupljen ustrezen cestninski listek za tranzit, ki se dejansko izvaja.“
Spora o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
Euro-Team, tožeča stranka v postopku v glavni stvari v zadevi C‑497/15, je podjetje s sedežem na Madžarskem. Da bi vozilo za prevoz blaga, ki ga to podjetje upravlja, 6. septembra 2014 lahko uporabilo cestninski odsek „Budimpešta–Gyula“, je to podjetje vnaprej kupilo cestninski listek v skladu z zakonodajo o cestninjenju.
6. septembra 2014 je voznik vozila, zaposlen pri podjetju Euro-Team, zaradi napake v navigacijskem sistemu tega vozila zgrešil izvoz, na katerem bi moral zapustiti avtocesto M5 in pot nadaljevati po cesti št. 5 z nižjo kategorijo, za vožnjo po kateri je imel dovoljenje. Pot je torej nadaljeval po avtocesti M5, ne da bi imel pri sebi veljaven cestninski listek in ne da bi plačal pristojbino, sorazmerno prevoženi razdalji na tem avtocestnem odseku.
Ta avtocestni odsek, dolg približno 5 km, poteka praktično vzporedno cesti št. 5. Znesek cestnine za navedeni odsek znaša 324 HUF (približno 1 EUR), kar je torej nižja tarifa od tiste, ki se zaračunava za primerljivi odsek ceste št. 5 in ki je v času dejanskega stanja znašala 520 HUF (približno 1,7 EUR). V skladu z ugotovitvami predložitvenega sodišča podjetje Euro-Team glede na pot, navedeno na vnaprej kupljenem listku, ni pridobilo nobene ugodnosti ne povzročilo nobene škode.
Budapest Rendőrfőkapitánya (glavna policijska uprava v Budimpešti, Madžarska) je podjetju Euro-Team z odločbo z dne 8. decembra 2014 kljub temu v skladu z vladno uredbo št. 410/2007 naložila upravno globo v višini 165.000 HUF (približno 535 EUR), ker naj to podjetje s tem, da ni vnaprej kupilo cestninskega listka za cestnino, ki se dolguje za uporabo avtocestnega odseka med kilometri 85 in 90, ne bi izpolnilo obveznosti iz zakona o cestnini.
Podjetje Euro-Team je pri predložitvenem sodišču zoper to odločbo vložilo tožbo, v kateri je zlasti navedlo, da je kazen, določena z vladno uredbo št. 410/2007 v nasprotju s pravom Unije, saj je znesek naložene globe nesorazmeren.
Spirál-Gép, tožeča stranka v postopku v glavni stvari v zadevi C‑498/15, je podjetje s sedežem prav tako na Madžarskem. Da bi vozilo za prevoz blaga, ki ga to podjetje upravlja, 25. aprila 2014 lahko uporabilo cestninski odsek „Kaba–Bököny“, je to podjetje vnaprej kupilo cestninski listek v skladu z zakonodajo o cestninjenju.
Istega dne je voznik vozila, zaposlen pri podjetju Spirál-Gép, zaradi neprevidnosti zgrešil izvoz, na katerem bi moral zapustiti avtocesto M35. Zato je med kilometri 24 in 35 pot nadaljeval po avtocesti M35, čeprav ta odsek ni bil del načrtovane poti, za katero je bila plačana pristojbina za uporabo. Potem ko je ugotovil svojo napako, je voznik, ki ni mogel polkrožno obrniti, na odstavnem pasu te avtoceste ustavil vozilo in po telefonu na lastno pobudo plačal znesek cestnine za navedeni odsek.
Predložitveno sodišče v zvezi s tem ugotavlja, da podjetje Spirál-Gép glede na vnaprej plačani znesek cestnine in glede na znesek cestnine v višini 1597 HUF (približno 5,2 EUR), ki ga je samodejno plačal voznik vozila, ni pridobilo nobene ugodnosti ne povzročilo nobene škode.
Budapest Rendőrfőkapitánya (glavna policijska uprava v Budimpešti) je podjetju Spirál-Gép z odločbo z dne 16. marca 2015 v skladu z vladno uredbo št. 410/2007 naložila upravno globo v višini 140.000 HUF (približno 454 EUR), ker naj to podjetje s tem, da ni vnaprej plačalo zneska cestnine, ki se dolguje za uporabo avtocestnega odseka med kilometri 24 in 35, ne bi izpolnilo obveznosti iz zakona o cestnini.
Podjetje Spirál-Gép je pri predložitvenem sodišču zoper to odločbo vložilo tožbo, v kateri je zlasti navedlo, da je kazen, določena z navedeno vladno uredbo, nesorazmerna in tako v nasprotju s pravom Unije.
V teh dveh zadevah predložitveno sodišče navaja, da ima na podlagi člena 21 zakona o cestnem prometu oseba, ki upravlja vozilo, objektivno odgovornost, znesek upravne globe pa se dolguje ne glede na krivdo. Zato uprava razen v primerih, ki so izrecno navedeni v tem zakonu, ne sme upoštevati posamičnega in konkretnega položaja osebe, ki upravlja vozilo, niti preverjati, ali je treba tej osebi res pripisati kršitev, torej ali ta izhaja iz izrecnega namena ali iz gole malomarnosti.
Zato okoliščina, da je imelo v zadevi C‑497/15 podjetje Euro-Team veljaven cestninski listek za uporabo cestne infrastrukture za odsek, vzporeden tistemu, na katerem je bila kršitev storjena, in da je bil znesek cestnine, ki ga je bilo treba plačati za zadnjenavedeni odsek, nižji od cene, plačane za načrtovani tranzit, nima vpliva. Enako velja v zadevi C‑498/15, v kateri je voznik vozila, zaposlen pri podjetju Spirál-Gép, na lastno pobudo v roku 20 minut po storitvi kršitve plačal znesek cestnine, ki se zahteva za uporabo te avtoceste.
Predložitveno sodišče poudarja, da imajo v skladu s členom 9a 1999/62 države članice dovolj široko diskrecijsko pravico v zvezi z izbiro kazni, ki se lahko uporabijo, zato da se zagotovi dejansko plačilo cestnine. Kljub temu glede na naravo kršitev, storjenih v zadevah, ki jih obravnava, dvomi, ali je mogoče globo, ki je bila naložena eni od tožečih strank in katere znesek je več kot petstokrat višji od zneska, ki bi ga bilo treba plačati kot cestnino, šteti za sorazmerno.
Predložitveno sodišče vseeno meni, da bi bilo na podlagi določbe člena 29/A zakona o cestnini, ki se za dejanski stanji v teh zadevah glede na datuma teh kršitev
rationae temporis
ne uporablja, mogoče naložiti globe v sorazmerju z resnostjo teh kršitev.
V teh okoliščinah je Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (upravno in delovno sodišče v Szegedu, Madžarska) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja, ki so enaka v obeh zadevah:
„1.
Ali je treba zahtevo po sorazmernosti, določeno v členu 9a Direktive […] 1999/62 […], razlagati tako, da nasprotuje sistemu kazni, kakor je določen v prilogi 9 k [vladni uredbi št. 410/2007], ki določa, da se naloži pavšalna globa – ne glede na resnost prekrška – v primeru neizpolnitve določb o nakupu cestninskega listka?
2.
Ali je upravna globa, določena v prilogi 9 k [vladni uredbi št. 410/2007], skladna z zahtevo, določeno v členu 9a Direktive 1999/62, v skladu s katero morajo biti kazni, določene v nacionalnem pravu, učinkovite, sorazmerne in odvračilne?
3.
Ali je treba zahtevo po sorazmernosti, določeno v členu 9a Direktive 1999/62, razlagati tako, da nasprotuje na eni strani ureditvi kazni, kakršna je ta, ki je sporna v postopku v glavni stvari, ki določa objektivno odgovornost storilcev prekrška, in na drugi strani znesku kazni, določenem v navedeni ureditvi?“
Predsednik Sodišča je s sklepom z dne 19. oktobra 2015 zadevi C‑497/15 in C‑498/15 združil za pisni in ustni del postopka ter izdajo sodbe.
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo in drugo vprašanje
Predložitveno sodišče s prvim in drugim vprašanjem, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba člen 9a Direktive 1999/62 razlagati tako, da zahteve učinkovitosti, sorazmernosti in odvračilnosti kazni iz tega člena nasprotujejo sistemu kazni, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, ki določa naložitev globe v pavšalnem znesku za vse kršitve pravil glede obveznosti vnaprejšnjega plačila cestnine za uporabo cestne infrastrukture, ne glede na naravo in resnost teh kršitev.
Najprej je treba spomniti, da v skladu s členom 9a Direktive 1999/62 države članice vzpostavijo ustrezen nadzor in določijo sistem kazni, ki se uporablja za kršitve nacionalnih predpisov, ki se sprejmejo na podlagi te direktive. Sprejmejo tudi vse potrebne ukrepe, da zagotovijo izvajanje teh kazni. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Vendar pa je treba ugotoviti, da navedena direktiva ne vsebuje podrobnejših pravil v zvezi z uvedbo teh nacionalnih kazni in ne uvaja nobenega merila za presojo njihove sorazmernosti.
V skladu z ustaljeno sodno prakso pa so države članice, kadar ne obstaja usklajena zakonodaja Unije glede sankcij, ki veljajo pri nespoštovanju pogojev, določenih s sistemom, uvedenim s to zakonodajo, pristojne izbrati sankcijo, ki se jim zdi primerna. Vseeno pa morajo svojo pristojnost izvajati ob spoštovanju prava Unije in njegovih splošnih načel ter zato ob spoštovanju načela sorazmernosti (glej zlasti sodbi z dne 9. februarja 2012, Urbán,
C‑210/10
,
EU:C:2012:64
, točka
, in z dne 19. oktobra 2016, EL-EM-2001,
C‑501/14
,
EU:C:2016:777
, točka
).
Tako v obravnavanem primeru represivni ukrepi, ki jih dovoljuje nacionalna zakonodaja iz postopka v glavni stvari, ne smejo presegati tega, kar je primerno in potrebno za uresničitev ciljev, ki jim legitimno sledi ta zakonodaja, pri čemer je v primeru več primernih ukrepov treba izbrati najmanj zavezujočega, povzročene neugodnosti pa ne smejo biti nesorazmerne s cilji, ki se jim sledi (sodba z dne 19. oktobra 2016, EL-EM-2001,
C‑501/14
,
EU:C:2016:777
, točka
in navedena sodna praksa).
V okviru Direktive 1999/62 sta cilja, ki se jima sledi, kot izhaja iz prve uvodne izjave te direktive, hkrati uskladitev sistemov dajatev in vzpostavitev pravičnih mehanizmov za zaračunavanje infrastrukturnih stroškov prevoznikom zaradi odprave izkrivljanja konkurence med prevozniki v državah članicah.
Sodišče je v tem okviru razsodilo, da mora strogost sankcij ustrezati teži kršitev, ki se s temi sankcijami sankcionirajo, tako da se zlasti zagotovi resničen odvračilni učinek, pri čemer pa je treba spoštovati splošno načelo sorazmernosti (sodba z dne 19. oktobra 2016, EL-EM-2001,
C‑501/14
,
EU:C:2016:777
, točka
).
Poleg tega je Sodišče razsodilo, da morajo države članice načelo sorazmernosti spoštovati ne samo pri določitvi elementov kršitve in pri določitvi pravil o določanju višine glob, temveč tudi pri presoji elementov, ki se upoštevajo pri določitvi globe (sodba z dne 19. oktobra 2016, EL-EM-2001,
C‑501/14
,
EU:C:2016:777
, točka
).
V obravnavanem primeru je treba poudariti, da člen 21(2) zakona o cestnem prometu osebo, ki upravlja vozilo in ki krši pravila glede obveznosti plačila pristojbine za uporabo cestninskega odseka, katere znesek je sorazmeren prevoženi razdalji, kaznuje z globo v znesku od 10.000 do 300.000 HUF (približno od 32 do 974 EUR). V tem okviru so v prilogi 9 k vladni uredbi št. 410/2007 globe za zadevne kršitve določene glede na kategorijo, v katero spadajo vozila, določeno na podlagi števila njihovih osi, pavšalni znesek teh glob pa znaša od 140.000 do 165.000 HUF (približno od 454 do 535 EUR).
Kazni za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi Direktive 1999/62, morajo biti ne samo sorazmerne storjenim kršitvam, temveč tudi učinkovite in odvračilne. V obravnavanem primeru je v zadevi C‑497/15 znesek globe, naložen podjetju Euro-Team, več kot petstokrat višji od neplačanega zneska cestnine, ki je manjši od zneska, ki je bil dejansko plačan za primerljiv odsek ceste št. 5. V zadevi C‑498/15 je znesek globe več kot 87‑krat višji od tistega, ki je bil plačan z zamudo.
Ob upoštevanju zneska naloženih glob glede na ceno cestnine, ki bi jo bilo treba dejansko plačati in ki ni bila plačana vnaprej, ni dvoma, da je madžarska ureditev represivnih ukrepov zaradi strogosti določenih kazni in njihovega doslednega izvajanja učinkovita in odvračilna.
V zvezi z načelom sorazmernosti je treba ugotoviti, da je edino prilagajanje glob, določeno s to ureditvijo, ki je razvidna iz vladne uredbe št. 410/2007, tisto glede na kategorijo, v katero spada zadevno vozilo, ki je določena na podlagi števila njegovih osi. Vendar se pri takem prilagajanju, ki ni v ničemer povezano z ravnanjem osebe, ki upravlja vozilo, ali z voznikom tega vozila, ne upoštevata narava in resnost storjene kršitve. Kot ugotavlja Evropska komisija v pisnih stališčih, pristojni organ ne more upoštevati na primer prevožene razdalje brez plačila zahtevanega zneska cestnine. Znesek globe, s katero se kaznuje nespoštovanje obveznosti plačila iz postopka v glavni stvari, je torej pavšalen in se ne razlikuje niti glede na kilometre, prevožene brez dovoljenja, niti celo glede na to, ali je kršitelj vnaprej plačal znesek cestnine za neki tranzit.
Poleg tega je bil v skladu z zahtevami Direktive 1999/62, ki so določene predvsem v členih od 7 do 7k te direktive, cestninski sistem iz postopka v glavni stvari zasnovan tako, da je sodelovanje uporabnikov pri vzdrževanju infrastrukture sorazmerno njihovi uporabe te infrastrukture in se z njim upošteva emisijski razred, v katerega spada uporabljeno vozilo. Vendar je neprilagajanje glob glede na resnost storjene kršitve lahko v nasprotju s tem načelom sodelovanja.
Sodišče je že presodilo, da je uporaba globe v pavšalnem znesku za vse kršitve nekaterih z zakonom določenih obveznosti, s katero se pri določitvi višine te globe ne upošteva teža kršitve, nesorazmerna glede na cilje iz predpisov Unije (glej sodbo z dne 9. februarja 2012, Urbán,
C‑210/10
,
EU:C:2012:64
, točka
).
Glede na navedeno je treba na prvo in drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 9a Direktive 1999/62 razlagati tako, da zahteva sorazmernosti iz tega člena nasprotuje sistemu kazni, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, ki določa naložitev globe v pavšalnem znesku za vse kršitve pravil glede obveznosti vnaprejšnjega plačila cestnine za uporabo cestne infrastrukture, ne glede na naravo in resnost teh kršitev.
Tretje vprašanje
Predložitveno sodišče s tretjim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 9a Direktive 1999/62 razlagati tako, da zahteva sorazmernosti iz tega člena nasprotuje, prvič, sistemu kazni, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, ki vzpostavlja objektivno odgovornost storilcev kršitev, in drugič, višini kazni, ki jih ta sistem določa.
Spomniti je treba, da je iz spisa, predloženega Sodišču, razvidno, da priloga 9 k vladni uredbi št. 410/2007 nacionalne organe, zadolžene za njeno izvajanje, postavlja v položaj omejene pristojnosti glede pavšalnega zneska globe, določenega za primer kršitve zakona o cestnini. Ti organi torej niso pristojni za upoštevanje konkretnih in posamičnih okoliščin vsakega posameznega primera in tako za prilagajanje zneska tem okoliščinam.
Kar zadeva, prvič, skladnost vzpostavitve objektivne odgovornosti z načelom sorazmernosti, je treba ugotoviti, da je Sodišče že večkrat presodilo, da uvedba takih pravil, s katerimi se kaznuje kršitev prava Unije, sama po sebi ni v nasprotju s tem pravom (glej zlasti sodbo z dne 9. februarja 2012, Urbán,
C‑210/10
,
EU:C:2012:64
, točka
in navedena sodna praksa).
Po mnenju Sodišča namreč uvedba pravil, ki nalagajo objektivno odgovornost, ni nesorazmerna glede na želene cilje, če ta pravila zadevne osebe spodbujajo k spoštovanju določb neke uredbe in če so želeni cilji v splošnem interesu, na podlagi katerega je mogoče utemeljiti naložitev takih pravil (sodba z dne 9. februarja 2012, Urbán,
C‑210/10
,
EU:C:2012:64
, točka
in navedena sodna praksa).
Dalje je treba spomniti, da Direktiva 1999/62 zavezuje nacionalne zakonodajalce, da za tovornjake predpišejo plačilo pristojbine za uporabo cestne infrastrukture. Nacionalna ureditev iz postopka v glavni stvari, s katero je ta direktiva prenesena, tako določa, da morajo osebe, ki upravljajo ta vozila, plačati pristojbino za uporabo teh infrastruktur, in vzpostavlja mehanizem kazni, namenjen spoštovanju obveznosti plačila. V skladu z nacionalno zakonodajo je kršitev te obveznosti podana, če uporabnik cestne infrastrukture, za katero se plača cestnina, pred uporabo te infrastrukture ni plačal zahtevanega zneska cestnine. Tak sistem objektivne odgovornosti torej upravljavce tovornjakov v prometu spodbuja k vnaprejšnjemu plačilu zneska cestnine, za katerega so zavezani.
Glede na to, da navedeni sistem objektivne odgovornosti na eni strani spodbuja upravljavce vozil k spoštovanju obveznosti vnaprejšnjega plačila pristojbin, ki jih je treba plačati za uporabo cestne infrastrukture, in da sta na drugi strani cilja, ki jima sledi madžarska zakonodaja, in sicer boj proti izkrivljanju konkurence med prevozniki in izvajanje načela, da onesnaževalec plača, v splošnem interesu, je uvedbo sistema objektivne odgovornosti s to zakonodajo mogoče šteti za utemeljeno.
Zato vzpostavitev sistema objektivne odgovornosti, kot je ta v postopkih v glavni stvari, ki kaznuje kršitev navedenih obveznosti, sama po sebi ni v nasprotju s pravom Unije.
Kar zadeva, drugič, določitev zneska glob za posamezno vrsto kršitve, ki je določena v sistemu kazni iz postopkov v glavni stvari, je treba spomniti na sodno prakso, navedeno v točkah 39 in 40 te sodbe, v skladu s katero so države članice pristojne izbrati sankcijo, ki se jim zdi primerna. Vendar morajo zadnjenavedene to pristojnost izvajati v skladu s pravom Unije in z njegovimi temeljnimi načeli, torej v skladu z načelom sorazmernosti. Represivni ukrepi torej zlasti ne smejo presegati tega, kar je primerno in potrebno za uresničitev ciljev, ki jim legitimno sledi zadevna zakonodaja, poleg tega pa ne smejo biti nesorazmerni s temi cilji.
V zvezi s tem pa je treba spomniti, da morajo države članice načelo sorazmernosti spoštovati ne samo pri določitvi elementov kršitve in pri določitvi pravil o določanju višine zneska glob, temveč tudi pri presoji elementov, ki se upoštevajo pri določitvi globe (glej zlasti sodbi z dne 9. februarja 2012, Urbán,
C‑210/10
,
EU:C:2012:64
, točka
, in z dne 19. oktobra 2016, ELEM-2001,
C‑501/14
,
EU:C:2016:777
, točka
).
Ob tem pojasnilu je treba ugotoviti, da obveznost nacionalnih organov, ki so zadolženi za kaznovanje kršitev obveznosti plačila pristojbin za uporabo cestne infrastrukture in za naložitev globe v pavšalnem znesku od 140.000 do 165.000 HUF (približno od 454 do 535 EUR), ne da bi lahko upoštevali konkretne in posamične okoliščine vsakega posameznega primera in po potrebi znižali znesek te globe, ne izpolnjuje pogojev, ki jih zahteva sodna praksa, navedena v točkah 39 in 40 te sodbe.
Zato je madžarski sistem kazni očitno nesorazmeren, zlasti v zadevah, kakršni sta ti v postopkih v glavni stvari.
V zvezi s tem je treba poudariti, da ni sporno, prvič, da je v zadevi C‑497/15 voznik zadevnega vozila zaradi napake navigacijskega sistema zgrešil izvoz, na katerem bi moral zapustiti avtocesto, da bi pot nadaljeval po cesti nižje kategorije, za vožnjo po kateri je imel dovoljenje. Ta voznik je torej po tej avtocesti prevozil približno 5 km, ne da bi predhodno plačal cestnino, pri čemer je bil zadevni odsek vzporeden cesti nižje kategorije. Znesek, ki bi ga bilo treba plačati za prevoženo pot 5 km po avtocesti, je bil nižji od tistega, ki je bil zaračunan za uporabo primerljivega odseka ceste nižje kategorije. Kot je ugotovilo predložitveno sodišče, podjetje EuroTeam s to kršitvijo ni pridobilo nobene ugodnosti ne povzročilo nobene finančne škode za državni proračun.
Drugič, v zadevi C‑498/15 je voznik zadevnega vozila, ki je imel pri sebi cestninski listek, na podlagi katerega je imel pravico do uporabe cestne infrastrukture za drugačno pot, potem ko je ugotovil svojo napako in ustavil vozilo na odstavnem pasu te avtoceste, ker ni mogel polkrožno obrniti, na lastno pobudo plačal zahtevani znesek cestnine. V obravnavanem primeru je iz predložitvene odločbe razvidno, da je voznik pomotoma vozil po avtocesti 20 minut, ker je zgrešil načrtovani izvoz. Tudi v tem primeru, kot je ugotovilo predložitveno sodišče, podjetje Spirál-Gép ni pridobilo nobene ugodnosti ne povzročilo nobene škode.
V teh okoliščinah je treba, prvič, glede pogoja, da represivni ukrep ne sme presegati tistega, kar je primerno in potrebno za uresničitev ciljev, ki jim sledi zakonodaja iz postopkov v glavni stvari, ugotoviti, da bi lahko pristojni nacionalni organi zadevne cilje dosegli z manj omejujočimi ukrepi, saj storjene kršitve niso ogrožale ciljev, ki jim sledi Direktiva 1999/62, torej uskladitve sistemov dajatev in vzpostavitve pravičnih mehanizmov za zaračunavanje infrastrukturnih stroškov prevoznikom zaradi odprave izkrivljanja konkurence med prevozniki v državah članicah.
Drugič, glede pogoja, da represivni ukrep ne sme biti nesorazmeren glede na navedene cilje, je iz predložitvene odločbe v zadevi C‑497/15 razvidno, da je znesek globe, naložen podjetju Euro-Team, več kot 500‑krat višji od zneska neplačane cestnine, ki je nižji od zneska, ki je bil dejansko plačan za primerljivi odsek ceste št. 5. V zadevi C‑498/15 predložitveno sodišče navaja, da je znesek globe več kot 87‑krat višji od zneska cestnine, plačane z zamudo. Zato je treba ugotoviti, da je višina kazni v postopkih v glavni stvari nesorazmerna s storjeno kršitvijo.
Glede na navedeno je treba na tretje vprašanje odgovoriti, da je treba člen 9a Direktive 1999/62 razlagati tako, da zahteva sorazmernosti iz tega člena ne nasprotuje sistemu kazni, kakršen je ta iz postopkov v glavni stvari, s katerim se vzpostavlja objektivna odgovornost. Nasprotno, treba ga je razlagati tako, da nasprotuje višini kazni, ki je določena s tem sistemom.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopkih v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deseti senat) razsodilo:

1.
Člen 9a Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2011, je treba razlagati tako, da zahteva sorazmernosti iz tega člena nasprotuje sistemu kazni, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, ki določa naložitev globe v pavšalnem znesku za vse kršitve pravil glede obveznosti vnaprejšnjega plačila cestnine za uporabo cestne infrastrukture, ne glede na naravo in resnost teh kršitev.

2.
Člen 9a Direktive 1999/62, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/76, je treba razlagati tako, da zahteva sorazmernosti iz tega člena ne nasprotuje sistemu kazni, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, s katerim se vzpostavlja objektivna odgovornost. Nasprotno, treba ga je razlagati tako, da nasprotuje višini kazni, ki je določena s tem sistemom.

Podpisi
(
)	Jezik postopka: madžarščina.