CELEX: 62015CJ0084
Ennakkoratkaisupyyntö
Asetus (ETY) N:o 2658/87
Tulliliitto ja yhteinen tullitariffi
Tariffiluokittelu
Yhdistetty nimikkeistö
Nimikkeet 8517, 8518, 8519, 8527 ja 8543
Itsenäinen laite, joka kerää, vastaanottaa ja toistaa suoratoistona digitaalisia äänitiedostoja vahvistetun äänen muodossa

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL L 256, s. 1
) liitteessä I esitetyn yhdistetyn nimikkeistön, sellaisena kuin se on muutettuna 19.9.2008 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1031/2008 (
EUVL L 291, s. 1
) ja 30.9.2009 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 948/2009 (
EUVL L 287, s. 1
; jäljempänä yhdistetty nimikkeistö), tariffinimikkeiden 8517, 8518, 8519, 8527 ja 8543 tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa kantajana on Sonos Europe BV (jäljempänä Sonos Europe) ja vastaajana Staatssecretaris van Financiën (valtiosihteeri valtiovarainministeriössä, jäljempänä tulliviranomaiset) ja joka koskee SONOS Zone Player zps5 ‑nimisten itsenäisten laitteiden, jotka keräävät, vastaanottavat ja toistavat suoratoistona digitaalisia äänitiedostoja vahvistetun äänen muodossa (jäljempänä Zoneplayer), tariffiluokittelua.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Harmonoitu järjestelmä
Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö (WCO), perustettiin mainitun neuvoston perustamista koskevalla, Brysselissä 15.12.1950 allekirjoitetulla kansainvälisellä yleissopimuksella. Harmonoidun tavarankuvaus- ja tavarankoodausjärjestelmän (jäljempänä harmonoitu järjestelmä) on laatinut Maailman tullijärjestö, ja se on otettu käyttöön harmonisoitua tavarankuvaus- ja ‑koodausjärjestelmää koskevalla, 14.6.1983 Brysselissä tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella (jäljempänä harmonoidusta järjestelmästä tehty yleissopimus), joka on 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan kanssa hyväksytty Euroopan talousyhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL L 198, s. 1
).
Harmonoidusta järjestelmästä tehdyn yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen mukaan sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi- ja tilastonimikkeistöt ovat harmonoidun järjestelmän mukaisia, että se käyttää kaikkia harmonoidun järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen ja että se noudattaa harmonoidun järjestelmän numerojärjestystä. Kukin sopimuspuoli sitoutuu myös siihen, että se soveltaa harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia, ja siihen, ettei se muuta osien, ryhmien tai alanimikkeiden soveltamisalaa.
Maailman tullijärjestö hyväksyy harmonoitua järjestelmää koskevan yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin harmonoidun järjestelmän komitean antamat selitykset ja tariffointisuositukset.
Nimikettä 8517 koskevissa harmonoidun järjestelmän selityksissä todetaan seuraavaa:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat laitteet puheen tai muun äänen, kuvien tai muiden tietojen lähettämiseen tai vastaanottamiseen kahden pisteen välillä, langallisessa verkossa sähkövirran tai valoaaltojen vaihtelun avulla, ja langattomassa verkossa sähkömagneettisten aaltojen avulla. Signaali voi olla analoginen tai digitaalinen. Verkkoihin, jotka voivat olla yhteiskäyttöverkkoja, kuuluvat mm. puhelinliikenne-, sähkötys-, radiopuhelinliikenne-, lähi- ja kaukoverkot.
– –
Erikseen tullattavaksi ilmoitettuina mikrofonit ja vastaanottimet (myös luuriksi yhdistettyinä) ja kaiuttimet luokitellaan nimikkeeseen 85.18, kun taas soittokellot ja summerit luokitellaan nimikkeeseen 85.31.
Puhelimissa voi olla sisäänrakennettuina tai ne voivat olla varustettuina seuraavilla: muisti puhelinnumeroiden tallennusta ja uudelleensoittoa varten; näyttö, jossa näkyy valittu numero, tulossa olevan puhelun soittajan numero, päivämäärä ja kelloaika sekä puhelun kesto; ylimääräinen kaiutin ja mikrofoni, joiden avulla puhelinta voidaan käyttää ilman luuria; laitteita, jotka vastaavat puheluihin automaattisesti, lähettävät nauhoitetun viestin, nauhoittavat tulevat viestit ja kelaavat nauhoitettua viestiä takaisin; laitteita, jotka pitävät puhelun yhteyden toiminnassa (odottamassa), kun puhutaan puhelua toisessa puhelimessa olevan henkilön kanssa. Puhelimissa, joissa on näitä laitteita, voi myös olla näppäimiä, kuten esim. kytkinnäppäin, joiden avulla näppäimiä voidaan käyttää poistamatta luuri telineestä. Monet näistä laitteista toimivat mikroprosessorin tai digitaalimikropiirien avulla.”
Harmonoidun järjestelmän selityksissä, jotka koskevat kyseisen järjestelmän nimikettä 8518, todetaan seuraavaa:
”Tämä nimike käsittää kaikenlaiset erikseen esitetyt mikrofonit, kaiuttimet, kuulokkeet ja sähköllä toimivat äänitaajuusvahvistimet, käyttötarkoituksesta riippumatta (esim. puhelinmikrofonit, kuulokkeet ja radiovastaanottimien kaiuttimet).
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös sähköllä toimivat äänenvahvistinyhdistelmät.
– –
B. Kaiuttimet, myös koteloidut
Kaiuttimella on päinvastainen tehtävä kuin mikrofonilla; se toistaa äänen muuttamalla sähköimpulssit tai värähtelyt mekaanisiksi värähtelyiksi, jotka sitten välitetään ilmaan.
Niihin kuuluvat seuraavat tyypit:
– –
Kaiuttimiin on toisinaan asennettu sovitusmuuntajia ja vahvistimia. Yleensä kaiuttimien sisäänmenosignaali on analogisessa muodossa, mutta joissakin tapauksissa se on digitaalinen. Tällaisissa kaiuttimissa on sisäänrakennettuna digitaali-analogiamuunnin ja vahvistimet, joista mekaaniset värähtelyt välittyvät ilmaan.
Kaiuttimet voidaan asentaa erilaisiin (usein akustisesti suunniteltuihin) kehyksiin, alustoille tai koteloihin tai jopa huonekaluihin. Ne luokitellaan edelleen tähän nimikkeeseen edellyttäen, että kokonaisuuden päätehtävänä on toimia kaiuttimena. Erikseen esitetyt kehykset, alustat, kotelot jne. kuuluvat myös tähän nimikkeeseen edellyttäen, että ne ovat tunnistettavissa pääasiassa kaiuttimien asentamiseen suunnitelluiksi; 94 ryhmän huonekalut, joihin on normaalin tehtävän ohella suunniteltu myös kaiuttimen lisäämismahdollisuus, luokitellaan 94 ryhmään.
Tähän nimikkeeseen kuuluvat myös erikseen esitetyt kaiuttimet, jotka on suunniteltu liitettäväksi automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen.”
Nimikettä 8519 koskevissa harmonoidun järjestelmän selityksissä todetaan seuraavaa:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat kaikki ääntä tallentavat laitteet, ääntä toistavat laitteet ja laitteet, jotka pystyvät sekä tallentamaan että toistamaan ääntä. Yleensä ääni tallennetaan sisäiseen muistivälineeseen tai tiedonkantajaan tai toistetaan näiltä välineiltä tai tiedonkantajilta (esim. magneettinauha, optinen tiedonkantaja, puolijohde tai muu nimikkeen 85.23 tiedonkantaja).
Äänen tallennuslaite muuntaa tallentavan tiedonkantajan niin, että äänen toistolaite voi seuraavaksi toistaa alkuperäisen ääniaallon (puhe, musiikki jne.). Tähän kuuluu tallennus, joka perustuu ääniaallon vastaanottoon tai muihin vastaanottomenetelmiin, esim. äänitiedoston tallennus Internet-sivulta lataamalla tai tallennus CD-levyltä automaattisen tietojenkäsittelykoneen avulla digitaalisen äänilaitteen (esim. MP3-soittimen) sisäiseen muistiin (esim. flash-muistiin). Laitteet, jotka tallentavat ääntä digitaalisena koodina eivät yleensä pysty toistamaan ääntä, paitsi jos ne sisältävät välineen, joka muuttaa digitaalisena koodina olevan tallennuksen analogiseksi signaaliksi.
– –
IV. Muut magneettista tai optista materiaalia taikka puolijohdemateriaalia käyttävät laitteet
Tämän ryhmän laitteet voivat olla kannettavia. Ne voivat myös olla varustettuja akustisilla laitteilla (kaiuttimilla, kuulokkeilla) ja vahvistimella tai suunniteltuja yhdistettäviksi niihin.
– –
C. Puolijohdemateriaalia käyttävät laitteet
Tähän ryhmään kuuluvat laitteet, jotka käyttävät puolijohdemateriaalia (esim. haihtumattomia puolijohteita). Ääni tallennetaan digitaalisena koodina, joka on muutettu eri vahvuisista vahvistetuista virtauksista (analoginen signaali) tallentavaan välineeseen. Ääni toistetaan lukemalla välinettä. Puolijohdemateriaali voi olla asennettu laitteeseen pysyvästi tai se voi olla poistettavan haihtumattoman puolijohdemuistin muodossa. Tästä esimerkkinä flashmuistisoittimet (esim. tietyt MP3-soittimet), jotka ovat kannettavia paristoilla toimivia laitteita ja koostuvat pääasiassa flash-muistin (joko kiinteän tai poistettavan) sisältävästä kotelosta, mikroprosessorista, äänitaajuusvahvistimen sisältävästä sähköisestä järjestelmästä, nestekidenäytöstä ja ohjainnäppäimistä. Mikroprosessori on ohjelmoitu käyttämään MP3-tiedostoja tai sen kaltaisia tiedostomuotoja. Laite voidaan liittää automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen MP3-tiedostojen tai sen kaltaisten tiedostomuotojen lataamista varten.”
Nimikettä 8543 koskevissa harmonoidun järjestelmän selityksissä todetaan seuraavaa:
”Tämä nimike käsittää kaikki sähkökoneet ja ‑laitteet, jotka eivät kuulu tämän ryhmän mihinkään muuhun nimikkeeseen, eivätkä yksityiskohtaisemmin selostettuina mihinkään muuhun nimikkeistön ryhmään, tai joita XVI jakson tai tämän ryhmän huomautukset eivät sulje pois tästä. Tärkeimmät muissa ryhmissä yksityiskohtaisemmin selostetuista sähkötavaroista ovat 84 ryhmän sähkökoneet ja ‑laitteet ja eräät 90 ryhmän kojeet ja laitteet.
Tähän nimikkeeseen kuuluvilla koneilla ja laitteilla tulee olla itsenäinen tehtävä. Tällaisia itsenäisen tehtävän omaavia koneita ja mekaanisia laitteita tarkoittavat nimikkeen 84.79 johdanto-osan selitykset koskevat soveltuvin osin myös tähän nimikkeeseen kohdistettavia koneita ja laitteita.
Useimmat tämän nimikkeen tavaroista on kokoonpantu sähkölaitteista tai ‑osista (kuten elektroniputkista, muuntajista, kondensaattoreista, kuristimista, vastuksista jne.) ja toimivat kokonaan sähköisesti. Tähän nimikkeeseen kohdistetaan kuitenkin myös sähkökoneita ja ‑laitteita, joissa on mekaanisia osia edellyttäen, että nämä osat ovat merkitykseltään toisarvoisia koneen tai laitteen sähköisiin toimintoihin verrattuina.”
Yhdistetty nimikkeistö
Euroopan unioniin tuotujen tavaroiden tariffiluokittelua säännellään yhdistetyssä nimikkeistössä, joka perustuu harmonoituun järjestelmään.
Asetuksen N:o 2658/87, sellaisena kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000 (
EYVL L 28, s. 16
), 12 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan komissio antaa vuosittain asetuksen, johon sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön täydellinen toisinto Euroopan unionin neuvoston tai komission toteuttamien toimenpiteiden mukaisena sekä tullien määrät. Asetusta sovelletaan seuraavan vuoden tammikuun ensimmäisestä päivästä alkaen.
Pääasian tosiseikkoihin, jotka ovat tapahtuneet vuosina 2009 ja 2010, sovellettavat yhdistetyn nimikkeistön toisinnot perustuvat asetuksiin N:o 1031/2008 ja N:o 948/2009.
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäinen osa sisältää kaikki johdantomääräykset. Tämän osan I osaston, joka sisältää yleissäännöt, A jaksossa, jonka otsikko on ”Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt”, säädetään seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –
6.
Oikeudellisesti tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin edellä olevien sääntöjen mukaisesti, ottaen kuitenkin huomioon, että ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia. Jollei toisin määrätä, tätä sääntöä sovellettaessa otetaan huomioon myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautukset.”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa, jonka otsikko on ”Tullitaulukko”, sisältää XVI jakson, jonka 3 huomautuksessa todetaan seuraavaa:
”Jollei toisin määrätä, yhdistelmäkoneet, joissa on kaksi tai useampia yhdeksi kokonaisuudeksi asennettuja koneita, ja muut koneet, jotka on tarkoitettu suorittamaan kahta tai useampaa toisiaan täydentävää tai vaihtoehtoista toimintoa, luokitellaan yhdistelmän pääasiallisen toiminnon suorittavan osan tai koneen mukaisesti.”
Yhdistetyn nimikkeistön XVI jaksoon sisältyy myös 85 ryhmä, jonka otsikko on ”Sähkökoneet ja ‑laitteet sekä niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai ‑äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet”. Kyseinen ryhmä sisältää seuraavat tariffinimikkeet:
”8517
Puhelimet, myös soluverkoissa tai muissa langattomissa verkoissa käytettävät; äänen, kuvan tai muiden tietojen lähettämiseen tai vastaanottamiseen käytettävät muut laitteet, myös laitteet langallisissa tai langattomissa verkoissa (kuten lähi- ja kaukoverkoissa) tapahtuvaa tietoliikennettä varten, ei kuitenkaan nimikkeen 8443, 8525, 8527 ja 8528 lähettimet ja vastaanottimet:

‐ puhelimet, myös soluverkoissa tai muissa langattomissa verkoissa käytettävät:
– –
– –
8517 18 00
– –

– äänen, kuvan tai muiden tietojen lähettämiseen tai vastaanottamiseen käytettävät muut laitteet, myös laitteet langallisissa tai langattomissa verkoissa (kuten lähi- ja kaukoverkoissa) tapahtuvaa tietoliikennettä varten:
8517 61 00
– – tukiasemat
8517 62 00
– – äänen, kuvan tai muiden tietojen vastaanottamiseen, muuntamiseen ja lähettämiseen tai virkistämiseen käytettävät koneet, myös kytkentä- ja reitityslaitteet
8517 69
– – muut:
– –
– –
Mikrofonit ja niiden jalustat; kaiuttimet, myös koteloidut; kuulokkeet, myös mikrofoniin yhdistetyt, ja mikrofonin ja yhden tai useamman kaiuttimen yhdistelmät; sähköllä toimivat äänitaajuusvahvistimet; sähköllä toimivat äänenvahvistinyhdistelmät:
– –
– –
Äänen tallennus- tai toistolaitteet:
8519 20
– kolikoilla, seteleillä, pankkikortilla, rahakkeilla tai muulla maksutavalla toimivat laitteet:
– –
– –
8519 30 00
– muut levysoittimet (turntables)
8519 50 00
– puhelinvastaajat

– muut laitteet:
8519 81
– – magneettista tai optista materiaalia taikka puolijohdemateriaalia käyttävät:
– –
– –
8519 89
– – muut:

– – – – äänen toistolaitteet, joissa ei ole äänen tallennuslaitetta:
– –
– –
8519 89 19
– – – – muut
– –
– –
Yleisradiovastaanottimet, myös jos samaan koteloon on yhdistetty äänen tallennus- tai toistolaite tai kello:
– –
– –
Sähkökoneet ja ‑laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, muualle tähän ryhmään kuulumattomat”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
Sonos Europe teki 7.12.2009–4.1.2010 yhdeksän vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta Zoneplayereille.
Kyseinen laite koostuu kotelosta, jossa on viisi kaiutinta, joista jokainen on varustettu digitaalisella vahvistimella. Kotelossa on äänensäätimet (”mykistys“ ja ”äänenvoimakkuus”) ja liitäntä kuulokemikrofonille, äänen tuloliitäntä, kaksi verkkoporttia ja sähkövirtaliitäntä. Lisäksi Zoneplayerissa on emolevy, jolla on muun muassa keskusyksikkö. Emolevyyn asennettu ohjelmisto sisältää muun muassa Linux-käyttöjärjestelmän, joka voidaan päivittää internetyhteyden avulla.
Tällaisen yhteyden saamiseksi Zoneplayer on liitettävä modeemiin tai reitittimeen Ethernet-kaapelin avulla. Kun Zoneplayer on liitetty internetiin, sen käyttäjä voi muun muassa kuunnella musiikkia suoratoistona, koska laite lukee digitaalisia äänitiedostoja sitä mukaa kuin näitä tiedostoja ladataan ilman, että ne tallennetaan tätä varten laitteen muistiin. Zoneplayer antaa myös mahdollisuuden kuunnella radioasemien suoratoistona lähettämiä lähetyksiä internetissä. Tämän suoratoiston mahdollistamiseksi Zoneplayer on vaihtanut raakatietoja niiden palvelinten kanssa, joihin on tallennettu digitaaliset äänitiedostot, joiden sisältöä laitteen käyttäjä haluaa kuunnella.
Zoneplayerille on ohjelmoitu valmiiksi yli 25000 radioasemaa, ohjelmaa ja podcastia, eikä sille ole mahdollista tallentaa tietoja.
Kotelon takaosassa oleviin verkkoportteihin voidaan kaapelin avulla liittää esimerkiksi digitaalinen videonauhuri, PC, pelikonsoli tai verkkotallennusasema (Network Attached Storage, NAS-asema) näiden laitteiden yhdistämiseksi internetiin ja/tai Zoneplayerin yhdistämiseksi lähiverkossa oleviin tietokoneisiin. Näissä muissa päätteissä olevien digitaalisten äänitiedostojen sisältö voidaan myös lähettää Zoneplayerin kaiutinten avulla. Tässäkään tapauksessa näitä tiedostoja ei ole ennalta tallennettu Zoneplayeriin, vaan se lukee ne suoratoistona sen tiedonsiirtoprosessin aikana, joka syntyy verkkoon kytkettyjen laitteiden välillä.
Kahden tai useamman Zoneplayerin välillä voidaan lähettää ja vastaanottaa langattomasti digitaalisia tietoja ja muodostaa siten langaton dataverkko (jäljempänä Sonos-verkko). Zoneplayereihin asennettu ohjelmisto mahdollistaa sen, että Sonos-verkossa voidaan lähettää suoratoistona musiikkia kuhunkin Zoneplayeriin erikseen. Sonos-verkko toimii tältä osin riippumatta mahdollisesta Wifi-verkosta; järjestelmä luo itse koodauksen, jota se käyttää digitaalisten tietojen siirtämiseen Zoneplayerista toiseen.
Sonos Europe ilmoitti Zoneplayerit yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8519 89 90, johon sovelletaan 2 prosentin suuruista tullitariffia. Tulliviranomainen lähetti näiden ilmoitusten mukaisesti Sonos Europelle vastaavan suuruiset tullimaksupäätökset.
Sonos Europe vaati kyseisten maksupäätösten oikaisua. Sen mielestä Zoneplayer on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8517 62 00, johon sovelletaan 0 prosentin suuruista tullitariffia. Tulliviranomainen hylkäsi tämän oikaisuvaatimuksen ja täsmensi päätöksessään, että Zoneplayer kuuluu periaatteessa yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8519 89 19, johon sovelletaan 4,5 prosentin suuruista tullitariffia, joten riitautetussa maksupäätöksessä vahvistetut tullimaksut eivät olleet liian suuria.
Sonos Europe nosti näistä päätöksistä kanteen rechtbank te Haarlemissa (Haarlemin alioikeus), joka totesi kanteen perusteettomaksi. Sonos Europe teki tästä tuomiosta valituksen Gerechtshof Amsterdamiin (Amsterdamin muutoksenhakutuomioistuin).
Muutoksenhakutuomioistuin katsoi, että kun otetaan huomioon Zoneplayerin objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, se voitiin luokitella sekä yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8517 että nimikkeeseen 8519. Tämän toteamuksen perusteella kyseinen tuomioistuin katsoi, että Zoneplayerin tariffiluokittelu oli määritettävä yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson 3 huomautuksen sisällön perusteella. Gerechtshof Amsterdam (Amsterdamin muutoksenhakutuomioistuin) katsoi, että Zoneplayer on kuluttajan näkökulmasta tarkoitettu pääasiallisesti äänentoistoon ja että tämä äänentoisto on kyseisen laitteen olennainen toiminto. Tästä johtuu, että kyseessä on Zoneplayerin pääasiallinen toiminto, kun taas verkkotoiminto on toissijainen. Muutoksenhakutuomioistuimen mukaan Zoneplayer on tämän vuoksi yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 1 ja 6 perusteella ja tämän nimikkeistön XVI jakson 3 huomautuksen mukaisesti luokiteltava mainitun nimikkeistön alanimikkeeseen 8519 89 19.
Sonos Europe teki tästä Gerechtshof Amsterdamin (Amsterdamin muutoksenhakutuomioistuin) tuomiosta kassaatiovalituksen ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen. Viimeksi mainittu on epävarma Zoneplayerin tariffiluokittelusta.
Se katsoo, että yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden 8517, 8518 ja 8519 sanamuodon ja vastaavia nimikkeitä koskevien harmonoidun järjestelmän selitysten perusteella Zoneplayerilla on yhteisiä ominaispiirteitä ja ominaisuuksia näihin tariffinimikkeisiin luokiteltavien laitteiden kanssa. Zoneplayer eroaa kuitenkin mainittuihin tariffinimikkeisiin kuuluvista laitteista erityisesti teknologisen kehityksensä perusteella, koska siinä käytetään uutta ja kehittynyttä tekniikkaa. Zoneplayerin toimintaa ei siis sellaisenaan kuvailla missään yhdistetyn nimikkeistön tariffinimikkeessä.
Tässä tilanteessa Hoge Raad der Nederlanden (Alankomaiden ylin tuomistuin) on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko yhdistetyn nimikkeistön nimikkeitä 8517, 8518, 8519 ja 8527 tulkittava siten, että tässä päätöksessä kuvatun kaltainen tuote (Zoneplayer), joka vastaanottaa digitaalisia tietoja ja niitä tallentamatta (suoratoisto) toistaa ne vahvistettuna äänen muodossa viiden (integroidun) kaiuttimen kautta ja/tai välittää ne muihin lähiverkon laitteisiin, voidaan luokitella yhteen tai useampaan näistä nimikkeistä, ja jos näin on, mihin? Vai onko yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 8543 tulkittava siten, että Zoneplayerin kaltainen laite on luokiteltava siihen sähkölaitteena, jolla on itsenäinen tehtävä?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
Aluksi on syytä muistuttaa, että kun unionin tuomioistuimen käsiteltävänä on tariffiluokittelua koskeva ennakkoratkaisupyyntö, sen tehtävänä on pikemminkin selventää kansalliselle tuomioistuimelle niitä kriteereitä, joiden soveltaminen tekee tälle mahdolliseksi luokitella oikein asianomaiset tuotteet yhdistettyyn nimikkeistöön, eikä luokitella tuotteita itse, mikä johtuu varsinkin siitä, ettei sillä välttämättä ole kaikkia tähän tarvittavia tietoja. Siten on ilmeistä, että kansallinen tuomioistuin on joka tapauksessa paremmassa asemassa tekemään luokittelun (tuomio Lukoyl Neftohim Burgas,
C-330/13
,
EU:C:2014:1757
,
kohta).
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on siis luokitella pääasiassa kyseessä olevat tuotteet unionin tuomioistuimen sen esittämiin kysymyksiin antamien vastausten perusteella.
Jotta tähän kysymykseen annettaisiin hyödyllinen vastaus, on aluksi korostettava sitä, että – kuten tämän tuomion 13 kohdasta ilmenee – yhtäältä yhdistetyn nimikkeistön yleisissä tulkintasäännöissä säädetään, että tavaroiden luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja että jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhtäältä oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautusten tekstissä (tuomio Lukoyl Neftohim Burgas,
C-330/13
,
EU:C:2014:1757
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Harmonoidun järjestelmän selitysten osalta on lisättävä, että siitä huolimatta, että ne eivät ole sitovia, ne ovat tärkeä keino yhteisen tullitariffin yhtenäisen tulkinnan varmistamiseksi ja niitä voidaan pitää sellaisenaan yhteisen tullitariffin pätevinä tulkintakeinoina (ks. vastaavasti tuomio Kloosterboer Services,
C-173/08
,
EU:C:2009:382
,
kohta ja tuomio Agroferm,
C-568/11
,
EU:C:2013:407
,
kohta). Sama pätee yhdistetyn nimikkeistön selittäviin huomautuksiin (ks. vastaavasti tuomio Develop Dr. Eisbein,
C-35/93
,
EU:C:1994:252
,
kohta ja tuomio British Sky Broadcasting Group ja Pace,
C-288/09 ja C-289/09
,
EU:C:2011:248
,
kohta).
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko yhdistettyä nimikkeistöä tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen itsenäinen laite, joka kerää, vastaanottaa ja toistaa suoratoistona digitaalisia äänitiedostoja vahvistetun äänen muodossa, on luokiteltava tämän nimikkeistön tariffinimikkeeseen 8517, 8518, 8519, 8527 tai 8543.
Tältä osin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden 8517, 8518, 8519, 8527 ja 8543 sanamuodosta sekä niitä koskevista selittävistä huomautuksista ilmenee, että kyseessä olevan tavaran tehtävä on ratkaiseva sen luokittelemiseksi johonkin näistä nimikkeistä.
Mainituissa nimikkeissä kuvaillaan erityisellä tavalla se tehtävä, joka niihin kuuluvilla tavaroilla on. Siten yhdistetyn nimikkeistön tariffinimike 8517 sisältää erityisesti ”äänen, kuvan tai muiden tietojen lähettämiseen tai vastaanottamiseen tarkoitetut laitteet, myös langallisissa tai langattomissa verkoissa“. Yhdistetyn nimikkeistön nimike 8518 sisältää erityisesti ”kaiuttimet, myös koteloidut”. Yhdistetyn nimikkeistön nimike 8519 kattaa äänen tallennus- tai toistolaitteet. Yhdistetyn nimikkeistön nimike 8527 sisältää ”yleisradiovastaanottimet“. Yhdistetyn nimikkeistön nimike 8543 kattaa puolestaan ”sähkökoneet ja ‑laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, muualle [yhdistetyn nimikkeistön 85] ryhmään kuulumattomat”.
Nyt käsiteltävässä asiassa on selvää, että Zoneplayerilla on vain yksi ainoa tehtävä, kuten komissio toteaa.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämästä kuvauksesta, sellaisena kuin se lähtökohtaisesti toistetaan tämän tuomion 17–21 kohdassa, ilmenee, että Zoneplayer on laite, joka kerää, vastaanottaa ja toistaa suoratoistona internetissä saatavilla olevia digitaalisia äänitiedostoja vahvistetun äänen muodossa viiden laitteeseen sisältyvän kaiuttimen kautta. Se voi myös lähiverkkoon kytkettynä lukea suoratoistona tähän verkkoon kuuluvien laitteiden muistiin tallennettuja digitaalisia äänitiedostoja. Tästä johtuu, että Zoneplayer ei itse aikaansaa lähettämänsä äänen lähdettä, vaan tämä lähde on digitaalinen äänitiedosto, joka on tallennettu joko ulkoiselle palvelimelle, johon Zoneplayer on liitetty internetin kautta, tai toiselle laitteelle, jonka kanssa Zoneplayer jakaa lähiverkon.
Näin ollen Zoneplayerin tehtävänä on vain äänentoisto. Tältä osin keskusyksikkö, joka mahdollistaa digitaalisten äänitiedostojen käsittelyn, eri portit, jotka mahdollistavat liitynnän lähiverkkoon ja internetyhteys eivät ole laitteen sallimia erillisiä tehtäviä, vaan sen toiminnalle välttämättömiä teknisiä ominaisuuksia. Äänen vastaanottaminen verkossa tapahtuvan viestinnän avulla on tapaa, jolla äänilähteen tietoja vastaanotetaan, muunnetaan ja toistetaan, koskeva teknologinen innovaatio.
Näin ollen – toisin kuin Alankomaiden hallitus väittää – yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson 3 huomautus, jota sovelletaan koneisiin ja yhdistelmäkoneisiin, jotka on tarkoitettu suorittamaan kahta tai useampaa toisiaan täydentävää tai vaihtoehtoista toimintoa, ei ole merkityksellinen Zoneplayerin kaltaisen tavaran tariffiluokittelua varten. Tämän tuomion 32 kohdassa esiin tuodun unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tätä koskevan ratkaisevan kriteerin on oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet.
Nyt käsiteltävässä asiassa Zoneplayerin äänentoistotehtävä vastaa yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 8519 sanamuotoa.
Lisäksi tämän järjestelmän nimikettä 8519 koskevissa harmonoidun järjestelmän selityksissä täsmennetään, että ”yleensä” ääni tallennetaan sisäiseen muistivälineeseen tai tiedonkantajaan tai toistetaan näiltä välineiltä tai tiedonkantajilta, mikä ei sulje pois muita lähteitä. Siten pelkästään se, että äänen lähde ei ole peräisin sisäisestä muistivälineestä, ei sulje pois mainitun tavaran luokittelua tähän tariffinimikkeeseen. Näin ollen Zoneplayerin kaltaisen laitteen äänentoistotehtävää ei voida kyseenalaistaa siitä syystä, että sen tuottaman äänen lähde on peräisin joko internetistä tai toisesta laitteesta, jonka kanssa se jakaa lähiverkon, tai laitteesta, johon se on yhdistetty kaapelilla.
Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuotteen käyttötarkoitus voi olla objektiivinen luokitteluperuste sikäli kuin se liittyy kiinteästi kyseiseen tuotteeseen, jolloin liitynnän kiinteyttä on pystyttävä arvioimaan tuotteen objektiivisesti todettavien ominaispiirteiden ja ominaisuuksien mukaan (ks. tuomio Krings,
C-130/02
,
EU:C:2004:122
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Nyt käsiteltävässä asiassa Zoneplayer on tarkoitettu äänentoistoon, erityisesti musiikin toistoon. Alankomaiden hallituksen mukaan Sonos Europe esittelee Zoneplayerin kuluttajalle niin, että se on langaton järjestelmä, jonka tarkoituksena on korkealaatuinen stereoäänentoisto ”Haute Fidélité” (HIFI). Siitä johtuu, että laitteen verkkoliitännän tarkoituksena on yksinomaan se, että se voi suorittaa sille tarkoitetun tehtävän. Näin ollen Zoneplayerin kaltaisen laitteen käyttötarkoitus tukee sen luokittelua yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8519.
Näistä seikoista ja ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen Zoneplayerin kuvauksesta, sellaisena kuin se toistetaan lähinnä tämän tuomion 17–21 kohdassa, johtuu – ellei siitä, että kyseinen tuomioistuin arvioi kaikkia käytettävissään olevia tosiseikkoja, joihin sen on tältä osin tukeuduttava, muuta johdu –, että kun otetaan huomioon tämän laitteen objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet sekä sen käyttötarkoitus, sen tehtävänä on äänentoisto, sellaisena kuin se on kuvailtuna yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8519.
Tätä toteamusta ei voi horjuttaa Sonos Europen väite siitä, että Zoneplayer olisi luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8517.
Zoneplayerin tehtävänä on äänentoisto, eikä se siis voi kuulua yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8517. Kuten tämän tuomion 39 kohdasta ilmenee, äänen vastaanottaminen verkossa tapahtuvan viestinnän avulla on teknologinen innovaatio, joka vain mahdollistaa Zoneplayerin toiminnan. Näin ollen se, että liitäntä verkkoon on välttämätöntä musiikin toistamiselle, ei mitenkään horjuta kyseisen laitteen luokittelua yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8519.
Kaikkien edellä esitettyjen toteamusten perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen itsenäinen laite, joka kerää, vastaanottaa ja toistaa suoratoistona digitaalisia äänitiedostoja vahvistetun äänen muodossa, on – ellei siitä, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin arvioi kaikkia käytettävissään olevia tosiseikkoja, muuta johdu – luokiteltava kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 8519.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kymmenes jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I esitettyä yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin se on muutettuna 19.9.2008 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1031/2008 ja 30.9.2009 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 948/2009, on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen itsenäinen laite, joka kerää, vastaanottaa ja toistaa suoratoistona digitaalisia äänitiedostoja vahvistetun äänen muodossa, on – ellei siitä, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin arvioi kaikkia käytettävissään olevia tosiseikkoja, muuta johdu – luokiteltava kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 8519.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: hollanti.