CELEX: 62020CJ0225
Řízení o předběžné otázce
Zemědělství
Společná zemědělská politika
Nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014
Režim podpory vázané na plochu
Režim jednotné platby na plochu
Kritéria způsobilosti
Smlouva o koncesi na zemědělskou půdu
Změna v užívání zemědělské půdy bez souhlasu zadavatele koncese
Využití plochy určené k chovu ryb pro zemědělské účely
Rozdíl mezi ohlášenou a zjištěnou plochou
Ohlášení větší plochy
Správní sankce

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu čl. 2 odst. 1 bodu 23 a článku 19 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, podmínky týkající se odepření nebo odnětí plateb a správních sankcí pro přímé platby, podporu rozvoje venkova a podmíněnost (
Úř. věst. 2014, L 181, s. 48
, a oprava
Úř. věst. 2015, L 209, s. 48
), ve znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1393 ze dne 4. května 2016 (
Úř. věst. 2016, L 225, s. 41
) (dále jen „nařízení č. 640/2014“).
Tato žádost byla podána v rámci sporu mezi společností Euro Delta Danube SRL a Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Tulcea (Zemědělská platební a intervenční agentura – župní středisko v Tulcea, Rumunsko) (dále jen „APIA“) ve věci odepření touto agenturou poskytnutí této společnosti jednotné platby na plochu.
Právní rámec
Unijní právo
Nařízení (EU) č. 1306/2013
Článek 63 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (
Úř. věst. 2013, L 347, s. 549
), a oprava
Úř. věst 2016, L 130, s. 13
) stanoví:
„1.   Zjistí-li se, že příjemce nesplňuje kritéria způsobilosti, závazky nebo jiné povinnosti týkající se podmínek pro poskytování podpory stanovených v právních předpisech v odvětví zemědělství, podpora se nevyplatí nebo se zcela nebo zčásti odejme a případně se nepřiznají nebo odejmou odpovídající platební nároky podle článku 21 nařízení [Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (
Úř. věst. 2013, L 347, s. 608
)].
2.   Členské státy navíc, stanoví-li tak právní předpisy v oblasti zemědělství, uloží rovněž správní sankce […]“
Nařízení č. 1307/2013
V bodě 4 odůvodnění nařízení č. 1307/2013 je uvedeno:
„Je třeba jasně uvést, že nařízení [č. 1306/2013] a ustanovení přijatá na jeho základě se mají použít na opatření stanovená v tomto nařízení. […]“
Článek 4 nařízení č. 1307/2013 stanoví:
„1.   Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
[…]
‚zemědělskou činností‘:
i)
produkce, chov zvířat nebo pěstování zemědělských plodin, […]
[…]
[…]
e)
‚zemědělskou plochou‘ jakákoli plocha orné půdy, trvalých travních porostů a stálých pastvin nebo trvalých kultur;
f)
‚ornou půdou‘ půda obdělávaná za účelem produkce plodin nebo plochy, které jsou k dispozici pro rostlinnou výrobu, ale jsou ponechány ladem, […]
[…]“
Článek 32 odst. 2 tohoto nařízení stanoví:
„Pro účely této hlavy se ‚způsobilým hektarem‘ rozumí:
a)
jakákoli zemědělská plocha zemědělského podniku včetně ploch, které ke dni 30. června 2003 nebyly v dobrém zemědělském stavu v členských státech, které přistoupily k Unii dne 1. května 2004 a které se při přistoupení rozhodly používat režim jednotné platby na plochu, která je využívána k zemědělské činnosti, nebo pokud je plocha rovněž využívána k nezemědělské činnosti, která je převážně využívána k zemědělské činnosti; […]
[…]“
Nařízení v přenesené pravomoci č. 640/2014
V bodech 2 a 19 odůvodnění nařízení č. 640/2014 je uvedeno:
„(2)
Zejména by měla být stanovena pravidla, která by doplňovala některé jiné než podstatné prvky nařízení [č. 1306/2013], pokud jde o fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému (dále jen ‚integrovaný systém‘), lhůty pro podání žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, podmínky pro částečné či úplné zamítnutí podpory nebo pro částečné či úplné odnětí neoprávněné podpory a stanovení správních sankcí, které mají řešit případy nesouladu spojené s podmínkami pro získání podpory v rámci režimů zavedených nařízením [č. 1307/2013] […]
[…]
(19)
Správní sankce by měly být stanoveny […] Měly by zohledňovat zvláštnosti různých režimů podpory nebo opatření podpory, pokud jde o kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti, […]. Správní sankce stanovené tímto nařízením by měly být považovány za takové, jež dostatečně odrazují od úmyslného nesouladu.“
Článek 2 nařízení v přenesené pravomoci č. 640/2014, nadepsaný „Definice“, v odst. 1 bodě 23 stanoví:
„[…]
Použijí se rovněž tyto definice:
[…]
(23) ‚zjištěnou plochou‘ se rozumí:
a)
v případě režimů podpory na plochu plocha, u níž byla splněna všechna kritéria způsobilosti nebo jiné povinnosti vztahující se k podmínkám poskytování podpory, bez ohledu na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici; […]
[…]“
Článek 17 odst. 1 tohoto nařízení zní následovně:
„Pro účely tohoto oddílu se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
plochy ohlášené pro účely aktivace platebních nároků v rámci režimu základní platby nebo pro účely získání jednotné platby na plochu;
[…]“
Článek 18 odst. 6 první pododstavec uvedeného nařízení stanoví:
„Aniž jsou dotčeny správní sankce v souladu s článkem 19, platí, že u žádostí o podporu nebo žádostí o platbu v rámci režimů nebo opatření podpory na plochu se v případě, že je ohlášená plocha větší než plocha, která byla zjištěna pro skupinu plodin podle čl. 17 odst. 1, podpora vypočítá na základě plochy zjištěné pro danou skupinu plodin.“
Článek 19 tohoto nařízení zní takto:
„1.   Pokud je v případě skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1 plocha ohlášená pro účely jakéhokoli režimu nebo opatření podpory na plochu vyšší než plocha zjištěná podle článku 18, vypočítá se podpora na základě zjištěné plochy […]
[…]
2.   Pokud rozdíl přesahuje 50 %, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi ohlášenou plochou a plochou zjištěnou podle článku 18.
[…]“
Rumunské právo
OUG č. 3/2015
Ordonanța de urgență a guvernului nr. 3/2015 pentru aprobarea schemelor de plăți care se aplică în agricultură în perioada 2015-2020 și pentru modificarea art. 2 din Legea nr. 36/1991 privind societățile agricole și alte forme de asociere în agricultură (mimořádné nařízení vlády č. 3/2015, kterým se schvalují režimy plateb platné v oblasti zemědělství v období 2015–2020 a kterým se mění článek 2 zákona č. 36/1991 o zemědělských společnostech a jiných formách sdružování v oblasti zemědělství) ze dne 18. března 2015 (
Monitorul Oficial al României
, č. 191 ze dne 23. března 2015), ve znění použitelném na spor v původním řízení (dále jen „OUG č. č. 3/2015“), v článku 2 stanoví:
„1.   Pro účely tohoto mimořádného nařízení jsou následující pojmy definovány takto […]
[…]
n) zemědělská plocha: jakákoli plocha orné půdy, trvalých travních porostů a stálých pastvin nebo trvalých kultur;
o) orná půda: půda obdělávaná za účelem produkce plodin nebo plochy, které jsou k dispozici pro produkci plodin, ale jsou ponechány ladem bez ohledu na to, zda se nachází pod skleníky, fóliovníky nebo jiným pevným či mobilním krytem;
[…]
r) využití půdy: využívání plochy zemědělské půdy zemědělského podniku, kterou má zemědělec k dispozici ke dni podání žádosti, k zemědělské činnosti v roce podání žádosti“.
Článek 8 odst. 1 písm. n) tohoto nařízení stanoví:
„K tomu, aby zemědělci mohli čerpat přímé platby stanovené v čl. 1 odst. 2, musí:
[…]
n) při podání žádosti o jednotnou platbu nebo o změny předložit nezbytné doklady prokazující, že zemědělskou půdu, včetně oblastí využívaných v ekologickém zájmu, mají k dispozici, nebo případně kopii přílohy č. 24 vydanou příslušnými matričními orgány územních správních celků. Doklady prokazující, že zemědělci mají zemědělskou půdu k dispozici, musí být vyhotoveny před podáním žádosti o jednotnou platbu a musí být platné ke dni podání žádosti“.
Vyhláška č. 476/2016
Ordinul [ministrumu agriculturii și dezvoltării rurale] nr. 476/2016 privind sistemul de sancțiuni aplicabil schemelor de plăți directe și ajutoarelor naționale tranzitorii în sectoarele vegetal și zootehnic, aferente cererilor unice de plată depuse la Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, începând cu anul de cerere 2015 (vyhláška ministra zemědělství a rozvoje venkova č. 476/2016 o systému sankcí platného pro režimy přímých plateb a přechodnou vnitrostátní podporu v odvětví rostlinné a živočišné produkce, které se vztahují k žádostem o jednotnou platbu podaných zemědělské platební a intervenční agentuře od roku podání žádosti 2015) ze dne 7. dubna 2016, ve znění použitelném na spor v původním řízení, v čl. 2 odst. 2 písm. ș) stanoví:
„Ohlášením větší ‚rozlohy‘ se rozumí rozdíl mezi plochou, pro kterou byla platba požadována, a plochou zjištěnou pro účely platby“.
Článek 6 písm. e) této vyhlášky zní takto:
„Sankce za ohlášení větší plochy v případě režimů plateb podle čl. 1 odst. 2 písm. a), b), d) až f) a odst. 3 [OUG č. 3/2015] jsou následující:
[…]
e) Pokud plocha ohlášená pro účely platby přesahuje zjištěnou plochu v míře překračující 50 % zjištěné plochy, je zemědělec vyloučen z platby pro dotčenou skupinu plateb a kromě toho podléhá dodatečné sankci odpovídající výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi ohlášenou a zjištěnou plochou. […]“
Vyhláška č. 619/2015
Ordinul ministrului agriculturii si dezvoltării rurale nr. 619/2015 pentru aprobarea criteriilor de eligibilitate, condițiilor specifice și a modului de implementare a schemelor de plăți prevăzute la articolul 1 alineatele (2) și (3) din Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 3/2015 pentru aprobarea schemelor de plăți care se aplică în agricultură în perioada 2015-2020 și pentru modificarea articolului 2 din Legea nr. 36/1991 privind societățile agricole și alte forme de asociere în agricultură, precum și a condițiilor specifice de implementare pentru măsurile compensatorii de dezvoltare rurală aplicabile pe terenurile agricole, prevăzute în Programul Național de Dezvoltare Rurală 2014-2020 (vyhláška č. 619/2015 o schválení kritérií způsobilosti, zvláštních podmínek a způsobů provádění režimů plateb stanovených v čl. 1 odst. 2 a 3 [OUG č. 3/2015], jakož i zvláštních podmínek provádění kompenzačních opatření pro rozvoj venkova použitelných pro zemědělskou půdu uvedenou v národním programu rozvoje venkova 2014–2020), ze dne 6. dubna 2015, ve znění použitelném na spor v původním řízení, v čl. 2 písm. u) stanoví:
„[…]
u) ‚zjištěnou plochou‘ je v rámci režimů podpory na plochu plocha, u níž byla splněna všechna kritéria způsobilosti nebo jiné povinnosti vztahující se k podmínkám poskytování podpor; […]“
Článek 10 odst. 5 této vyhlášky stanoví:
„Platbu nelze poskytnout na následující plochy:
[…]
o) plochy, na kterých se nacházejí zařízení pro chov ryb, jak jsou uvedeny v čl. 23 odst. 20 technických norem doplňujících zemědělský rejstřík pro období 2015–2019 […]“
Zákon č. 283/2015
Článek I bod 1 Legea nr. 283/2015 pentru completarea Legii nr. 82/1993 privind constituirea Rezervației Biosferei „Delta Dunării“ (zákon č. 283/2015, kterým se doplňuje zákon č. 82/1993 o zřízení biosférické rezervace Delta Dunaje) ze dne 18. listopadu 2015 (
Monitorul Oficial al României
, č. 863, část I, ze dne 19. listopadu 2015), stanoví:
„Na celém území rezervace dochází ke změně využívání zemědělské půdy používané jako úrodná zemědělská půda nebo jako zařízení pro chov ryb se souhlasem provozovatele pouze na základě specializovaných technických studií.“
Spor v původním řízení a předběžná otázka
Euro Delta Danube je právnickou osobou založenou podle rumunského práva, jejíž činností je chov ryb a pěstování obilovin.
Na základě koncesní smlouvy uzavřené s Consiliul Local Maliuc (Městská rada v Maliuc, Rumunsko) dne 1. října 2002 a dodatečného aktu k této smlouvě podepsaného dne 4. května 2011 bylo dohodnuto, že Euro Delta Danube užívá pro chov ryb celkovou plochu o rozloze 142,2632 hektarů (ha).
Rozhodnutím ze dne 13. května 2016 Městská rada v Maliuc povolila provozování zemědělské činnosti na této ploše na dobu pěti let.
Na základě jiné koncesní smlouvy uzavřené s Consiliul Județean Tulcea (Župní rada v Tulcea, Rumunsko) dne 16. února 2006 byla společnosti Euro Delta Danube udělena koncese na využívání plochy o rozloze 315 ha pro účely chovu ryb.
V souladu s dodatečným aktem k této smlouvě podepsaným dne 20. května 2014 měly být práce související se střídáním zemědělských a akvakulturních činností za účelem mineralizace půdy provedeny na ploše o rozloze 200 ha.
V návaznosti na žádost o informace, kterou Euro Delta Danube podala Župní radě v Tulcea, tato rada upřesnila, že se tyto práce týkají střídání zemědělských a akvakulturních činností spočívajících v dočasném pozastavení akvakulturní produkce v zařízení pro chov ryb nebo v jeho části na dobu šesti měsíců až tří let za účelem zajištění obnovy produktivity půdy prostřednictvím pěstování obilovin, přičemž dotčená půda měla být využívána k chovu ryb.
V hospodářském roce 2017 společnost Euro Delta Danube částečně využívala k zemědělským účelům obě plochy, na které jí byla udělena koncese. Dne 15. května 2017 tedy podala k APIA žádost o jednotnou platbu na celkovou plochu 288,37 ha, z čehož 100,58 ha měla v držení na základě koncesní smlouvy uzavřené s Městskou radou v Maliuc a 187,79 ha na základě koncesní smlouvy uzavřené s Župní radou v Tulcea.
V platebním výměru ze dne 25. září 2018 měla APIA za to, že část ohlášené plochy, na kterou se vztahuje koncesní smlouva uzavřená s Župní radou v Tulcea, měla být podle vnitrostátní právní úpravy a v případě, že zadavatel koncese nedal souhlas ke změně užívání této části plochy, využívána k chovu ryb. Vzhledem k neexistenci dokladu umožňujícího Euro Delta Danube užívat tuto půdu pro zemědělské účely APIA dospěla k závěru, že z celkové ohlášené plochy 288,37 ha lze poskytnout podporu na plochu 100,58 ha, což odpovídá ploše využívané na základě koncesní smlouvy uzavřené s Městskou radou v Maliuc.
Byla tudíž stanovena celková částka, která měla být vyplacena za zjištěnou plochu 100,58 ha, a z důvodu ohlášení větší plochy byly uloženy dodatečné sankce.
Společnost Euro Delta Danube podala proti platebnímu výměru ze dne 25. září 2018 odvolání k APIA, která jej zamítla rozhodnutím ze dne 20. prosince 2018.
Dne 10. ledna 2019 společnost Euro Delta Danube podala žalobu k Tribunalul Tulcea (soud prvního stupně v Tulcea, Rumunsko) znějící na zrušení posledně uvedeného rozhodnutí, jakož i na částečné zrušení tohoto platebního výměru.
Rozsudkem ze dne 28. června 2019 zamítl tento soud tuto žalobu jako neopodstatněnou. Měl za to, že vzhledem k tomu, že neexistují důkazy týkající se změny využívání sporných ploch, nelze na tyto plochy poskytnout jednotnou platbu požadovanou společností Euro Delta Danube. Uvedený soud měl totiž za to, že vzhledem k tomu, že tyto plochy musí být podle vnitrostátní právní úpravy považovány za součást „zařízení pro chov ryb“, nesplňují podmínky k tomu, aby mohly být považovány za ornou plochu, a jejich ohlášení je „ohlášením větší plochy“ odůvodňující uložení správních sankcí.
Dne 13. srpna 2019 podala Euro Delta Danube proti tomuto rozsudku odvolání ke Curtea de Apel Constanța (odvolací soud v Konstanci, Rumunsko), který je předkládajícím soudem.
Tento soud si klade otázku, zda je s unijním právem slučitelná vnitrostátní právní úprava, která vylučuje z nároku na podporu zemědělce, který pro zemědělské účely využívá plochu, na kterou mu byla udělena koncese pro účely chovu ryb, a navíc mu ukládá sankce za ohlášení větší plochy z důvodu, že nesplnil kritéria způsobilosti pro poskytnutí této podpory.
Za těchto podmínek se Curtea de Apel Constanța (Odvolací soud v Konstanci) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku:
„Brání ustanovení čl. 2 [odst. 1] bodu 23 a článku 19 nařízení v přenesené pravomoci [č. 640/2014] vnitrostátní právní úpravě, která za takových okolností, jako jsou okolnosti věci v původním řízení, ukládá zemědělci správní sankce za ohlášení větší plochy z důvodu, že tento zemědělec nesplňuje podmínky způsobilosti, pokud jde o plochu, která je považována za nadhodnocenou při ohlášení, protože obdělává plochu půdy, na které se nachází zařízení pro chov ryb, drženou na základě koncesní smlouvy, přičemž neprokázal souhlas zadavatele koncese s využíváním této půdy pro zemědělské účely?“
K předběžné otázce
Podstatou otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 2 odst. 1 bod 23 a čl. 19 odst. 1 a 2 nařízení v přenesené pravomoci č. 640/2014 musí být vykládány v tom smyslu, že v rámci režimu jednotné platby na plochu stanovují uložení správních sankcí za ohlášení větší plochy žadateli o zemědělskou podporu z důvodu, že tento žadatel využívá pro zemědělské účely plochy, které mu byly na základě koncesní smlouvy poskytnuty pro účely chovu ryb, bez souhlasu zadavatele koncese s takovou změnou využití těchto ploch.
Z článku 19 odst. 1 prvního pododstavce a odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci č. 640/2014 vyplývá, že pokud je v případě skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1 tohoto nařízení plocha ohlášená pro účely jakéhokoli režimu nebo opatření podpory na plochu vyšší než plocha zjištěná podle článku 18 uvedeného nařízení, a pokud rozdíl přesahuje 50 %, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi ohlášenou plochou a plochou zjištěnou podle tohoto článku 18.
V tomto ohledu je třeba uvést, že mezi skupiny plodin uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. a) téhož nařízení, na který je odkazováno v čl. 19 odst. 1 tohoto nařízení, patří mimo jiné plochy ohlášené pro účely získání jednotné platby na plochu.
Kromě toho je třeba konstatovat, že čl. 2 odst. 1 bod 23 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci č. 640/2014 definuje „zjištěnou plochu“ v případě režimů podpory na plochu jako plochu, u níž byla splněna všechna kritéria způsobilosti nebo jiné povinnosti vztahující se k podmínkám poskytování podpory, bez ohledu na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici.
Soudní dvůr již rozhodl, že aby mohla být na dotčené plochy poskytnuta podpora, musí jít o zemědělské plochy, které jsou součástí zemědělského podniku zemědělce a musí být využívány k zemědělské činnosti nebo musí být převážně využívány k zemědělské činnosti, pokud jsou souběžně využívány k jinému účelu (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 29. dubna 2021, Piscicola Tulcea a Ira Invest,
C‑294/19 a C‑304/19
,
EU:C:2021:340
, bod
).
Pokud jde nejprve o pojem „zemědělská plocha“, jak je definován v čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení č. 1307/2013, tento pojem zahrnuje mimo jiné „jak[ou]koli plochu orn[é] půdy“, přičemž pojem „orná půda“ je definován v tomto čl. 4 odst. 1 písm. f) jako půda obdělávaná za účelem produkce plodin nebo plochy, které jsou k dispozici pro rostlinnou výrobu, ale jsou ponechány ladem.
Plocha musí být tedy kvalifikována jako „zemědělská“, pokud je skutečně využívána jako „orná půda“ ve smyslu posledně uvedeného ustanovení, přičemž tato kvalifikace nemůže být zpochybněna pouhou okolností, že taková plocha byla využívána jako orná půda v rozporu s ustanoveními takové koncesní smlouvy, jako je smlouva, o kterou se jedná ve věci v původním řízení (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 29. dubna 2021, Piscicola Tulcea a Ira Invest,
C‑294/19 a C‑304/19
,
EU:C:2021:340
, bod
).
Dále je třeba připomenout, že zemědělská plocha je součástí zemědělského podniku zemědělce, pokud má posledně uvedený oprávnění spravovat ji pro účely výkonu zemědělské činnosti, tj. pokud ve vztahu k této ploše disponuje dostatečnou autonomií pro účely výkonu vlastní zemědělské činnosti (rozsudek ze dne 2. července 2015, Demmer,
C‑684/13
,
EU:C:2015:439
, bod
).
Vzhledem k tomu, že omezení využívání sporných ploch, jako jsou zejména omezení týkající se povahy činností, které lze na těchto plochách vykonávat, jež vyplývají z koncesní smlouvy, na jejímž základě byly tyto plochy dány k dispozici dotčenému zemědělci, nebrání tomuto zemědělci ve výkonu vlastní zemědělské činnosti na uvedených plochách, což přísluší ověřit předkládajícímu soudu, není namístě mít za to, že tyto plochy nejsou součástí zemědělského podniku tohoto zemědělce (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 2. července 2015, Demmer,
C‑684/13
,
EU:C:2015:439
, bod
).
V tomto ohledu je třeba upřesnit, že pojem „správa“ sice neznamená existenci neomezeného oprávnění zemědělce nakládat s dotčenými plochami v rámci jejich využívání pro zemědělské účely, avšak tento zemědělec nesmí v rámci uvedené koncesní smlouvy úplně podléhat pokynům zadavatele koncese, a má tedy určitou volnost při výkonu vlastní zemědělské činnosti na těchto plochách (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 2. července 2015, Demmer,
C‑684/13
,
EU:C:2015:439
, body
a
).
Konečně, pokud jde o kritérium týkající se využívání zemědělských ploch pro zemědělské účely, jak je uvedeno v bodě 38 tohoto rozsudku, pojem „zemědělská činnost“ je upřesněn v čl. 4 odst. 1 písm. c) nařízení č. 1307/2013 mimo jiné jako produkce, chov zvířat nebo pěstování zemědělských plodin.
Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že v projednávaném případě byly sporné plochy obdělávány, musí být činnost takto vykonávaná společností Euro Delta Danube na těchto plochách považována za zemědělskou činnost ve smyslu tohoto ustanovení, a tudíž za činnost splňující toto kritérium.
Předkládajícímu soudu nicméně přísluší, aby s ohledem na všechny okolnosti sporu v původním řízení ověřil dodržení všech kritérií způsobilosti nebo jiných povinností týkajících se podmínek poskytnutí podpory.
S ohledem na všechny výše uvedené úvahy je třeba na položenou otázku odpovědět tak, že čl. 2 odst. 1 bod 23 a čl. 19 odst. 1 a 2 nařízení v přenesené pravomoci č. 640/2014 musí být vykládány v tom smyslu, že v rámci režimu jednotné platby na plochu nestanovují uložení žadateli o zemědělskou podporu správních sankcí za ohlášení větší plochy z důvodu, že tento žadatel využívá pro zemědělské účely plochy, které mu byly poskytnuty na základě koncesní smlouvy pro účely chovu ryb, bez souhlasu zadavatele koncese s takovou změnou využívání těchto ploch, pokud tento žadatel o podporu disponuje ve vztahu k uvedeným plochám dostatečnou autonomií pro účely výkonu vlastní zemědělské činnosti.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (šestý senát) rozhodl takto:

Článek 2 odst. 1 bod 23 a čl. 19 odst. 1 a 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém a o podmínky pro zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost, ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 2016/1393 ze dne 4. května 2016, musí být vykládány v tom smyslu, že v rámci režimu jednotné platby na plochu nestanovují uložení žadateli o zemědělskou podporu správních sankcí za ohlášení větší plochy z důvodu, že tento žadatel využívá pro zemědělské účely plochy, které mu byly poskytnuty na základě koncesní smlouvy pro účely chovu ryb, bez souhlasu zadavatele koncese s takovou změnou využívání těchto ploch, pokud tento žadatel o podporu disponuje ve vztahu k uvedeným plochám dostatečnou autonomií pro účely výkonu vlastní zemědělské činnosti.

Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: rumunština.