CELEX: 62014CJ0532
Zahtjev za prethodnu odluku
Zajednička carinska tarifa
Tarifno razvrstavanje
Kombinirana nomenklatura
Tarifni broj 2206
Tarifni broj 2208
Alkoholna pića dobivena fermentacijom i zatim pročišćavanjem
Dodavanje aditiva alkoholnim pićima dobivenima fermentacijom i zatim pročišćavanjem
Pića koja su izgubila svojstva pića koja potpadaju pod tarifni broj 2206

Zahtjevi za prethodnu odluku odnose se na tumačenje Kombinirane nomenklature (u daljnjem tekstu: KN) iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL 1987., L 256, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), u verzijama koje proizlaze iz Uredbe Komisije (EZ) br. 1719/2005 od 27. listopada 2005. (SL 2005., L 286, str. 1.) i Uredbe Komisije (EZ) br. 1214/2007 od 20. rujna 2007. (SL 2007., L 286, str. 1.).
Zahtjevi su podneseni u okviru sporova između Toorank Productionsa BV i Staatssecretaris van Financiën (državni tajnik za financije) u vezi s tarifnim razvrstavanjem alkoholnih pića.
Pravni okvir
HS
Vijeće za carinsku suradnju, koje je postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), osnovano je konvencijom o osnivanju tog vijeća, sklopljenom u Bruxellesu 15. prosinca 1950. Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS) koji je izradio WCO uspostavljen je Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. i prihvaćenom zajedno s Protokolom o njezinim izmjenama od 24. lipnja 1986. u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (SL L 1987., str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.).
Na temelju članka 3. stavka 1. navedene međunarodne konvencije, svaka se ugovorna strana obvezuje uskladiti svoje tarifne i statističke nomenklature s HS‑om, koristiti se svim njegovim tarifnim brojevima i podbrojevima kao i pripadajućim brojčanim oznakama bez dodavanja ili preinaka te slijediti brojčani niz navedenog sustava. Svaka ugovorna strana obvezuje se također primijeniti opća pravila za tumačenje HS‑a kao i sve napomene za odsjeke, poglavlja i podbrojeve HS‑a te da im neće preinačiti opseg.
Pod uvjetima utvrđenima u članku 8. iste konvencije, WCO odobrava napomene s objašnjenjem i mišljenja o razvrstavanju koje je usvojio Odbor za HS.
Tarifni broj 22.06 HS‑a glasi „Ostala fermentirana pića (primjerice, jabukovača, kruškovača, medovina); mješavine fermentiranih pića i mješavine fermentiranih i bezalkoholnih pića koje nisu navedene ni obuhvaćene na drugome mjestu” [neslužbeni prijevod]. U drugom stavku napomene s objašnjenjem HS‑a koja se odnosi na taj tarifni broj propisano je:
„Sva ta pića mogu biti prirodno ili umjetno pjenušava dodavanjem ugljikova dioksida. Ona ovdje ostaju razvrstana čak i ako im je dodan alkohol ili je njihov udio alkohola povećan drugom fermentacijom, pod uvjetom da zadrže karakter proizvoda koji su razvrstani u ovaj tarifni broj.” [neslužbeni prijevod]
Tarifni broj 22.08 HS‑a glasi „Etilni alkohol koji nije denaturiran s volumnim udjelom alkohola manjim od 80 % vol.; rakije, likeri i ostala jaka alkoholna pića” [neslužbeni prijevod]. U napomeni s objašnjenjem HS‑a koja se odnosi na taj tarifni broj propisuje se:
„Ovaj tarifni broj obuhvaća, s jedne strane, i bez obzira na njihov udio alkohola:
[...]
B)
Likere, alkoholna pića kojima je dodan šećer, med ili druga prirodna sladila i ekstrakti ili esencije (primjerice, alkoholna pića dobivena destilacijom ili miješanjem etilnog alkohola ili drugih destiliranih pića s jednim ili više sljedećih proizvoda: voćem, cvjetovima ili drugim dijelovima biljaka, ekstraktima, esencijama, eteričnim uljima ili sokovima, uključujući koncentrirane). Ti proizvodi tako uključuju likere sastavljene od šećernih kristala, likere od voćnih sokova, likere na osnovi jaja, likere na biljnoj osnovi, likere od bobičastog voća, likere od začinskog bilja, likere od čaja, čokoladne likere, mliječne likere i likere od meda.
[...]” [neslužbeni prijevod]
KN
Kombinirana nomenklatura temelji se na HS‑u, iz kojeg preuzima tarifne brojeve i tarifne podbrojeve koji se sastoje od šest znamenki, a samo sedma i osma znamenka čine pododjeljak svojstven KN‑u.
Prema članku 12. stavku 1. Uredbe br. 2658/87, kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 254/2000 od 31. siječnja 2000. (SL L 28, str. 16.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 2., str. 216.), Europska komisija svake godine donosi uredbu koja sadržava cjelokupnu verziju KN‑a i carinskih stopa, kako proizlazi iz mjera koje su usvojili Vijeće Europske unije ili Komisija. Ta se uredba primjenjuje od 1. siječnja sljedeće godine.
Tekstovi tarifnih brojeva 2206 i 2208 i općih pravila za tumačenje KN‑a koja se nalaze u njezinu prvom dijelu odjeljku I. odsjeku A u verzijama KN‑a koje proizlaze iz Uredbe br. 1719/2005 i Uredbe br. 1214/2007 su jednaki.
Navedeni odsjek navodi:
„Razvrstavanje robe u Kombiniranu nomenklaturu uređuju sljedeća načela:
1.
Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se provodi na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja te na temelju sljedećih pravila, pod uvjetom da iz naziva tarifnih brojeva ili napomena ne proizlazi drukčije.
[...]
3.
Proizvode koje bi se, primjenom općeg pravila 2.b ili zbog bilo kojeg drugog razloga, na prvi pogled moglo razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva, razvrstava se na sljedeći način.
[...]
b)
mješavine, složenu robu koja se sastoji od različitih materijala ili je izrađena od različitih komponenti i proizvode pripremljene u setovima za pojedinačnu prodaju, koje se ne može razvrstati primjenom općeg pravila 3.a, razvrstava se kao da se sastoje od materijala ili komponente koja im daje bitnu značajku, ako se taj kriterij može primijeniti.
[...]” [neslužbeni prijevod]
Tarifni brojevi 2206 i 2208 KN‑a preuzimaju tekst tarifnih brojeva 22.06 i 22.08 HS‑a.
Glavni postupci i prethodna pitanja
Predmet C‑532/14
Toorank Productions poreznoj je upravi podnio zahtjev za izdavanje obvezujuće tarifne informacije za piće pod imenom „Petrikov Creamy Green” u kojem predlaže da ga se razvrsta u tarifni podbroj 2206 00 59 KN‑a. Odlukom koja je potvrđena nakon žalbe u upravnom postupku, ta je uprava razvrstala navedeno piće u tarifni podbroj 2208 70 10 KN‑a.
Navedeno piće dobiva se miješanjem fermentiranog pića pod imenom „Ferm Fruit” i destiliranog alkohola, šećernog sirupa, obranog mlijeka, biljne masti i aroma. Ono ima volumni udio alkohola od 13,4 %, a najmanje 51 % alkohola koji sadržava nastalo je fermentacijom. Ferm Fruit, koji ima volumni udio alkohola od 16 %, priprema se od alkohola koji nastaje fermentacijom voća, koji se zatim pročišćava filtracijom. Njegov su miris, boja i okus neutralni. S obzirom na to da se koristi za proizvodnju gotovih proizvoda, Ferm Fruit, takav kakav jest, također je prikladan za prehranu ljudi.
Odlučujući povodom tužbe koju je Toorank Productions podnio protiv odluke porezne uprave, Rechtbank Amsterdam (sud u Amsterdamu, Nizozemska) poništio je tu odluku smatrajući da Petrikov Creamy Green treba razvrstati u tarifni podbroj 2206 00 59 KN‑a.
Povodom žalbe državnog tajnika za financije, Gerechtshof te Amsterdam (žalbeni sud u Amsterdamu, Nizozemska) zaključio je da Petrikov Creamy Green, kao liker, treba razvrstati u tarifni podbroj 2208 70 10 KN‑a, zbog povećanog udjela šećera, dodavanja destiliranog alkohola, aroma i kremaste osnove kao i zelene boje.
Toorank Productions podnio je protiv te presude kasacijsku žalbu Hoge Raadu der Nederlanden (Vrhovni sud Nizozemske).
Navedeni sud, s jedne strane, navodi da tarifni broj 2206 KN‑a obuhvaća i mješavine fermentiranih i bezalkoholnih pića i da, na temelju napomene s objašnjenjem HS‑a koja se odnosi na tarifni broj HS‑a, takva pića ostaju razvrstana u taj tarifni broj čak i ako im je dodan alkohol ili je njihov udio alkohola povećan drugom fermentacijom, pod uvjetom da zadrže karakter proizvoda koji su razvrstani u taj zadnji tarifni broj. S druge strane, tarifni broj 2208 KN‑a obuhvaća likere čiji je volumni udio alkohola u pravilu veći od 13,4 %. Međutim, dodavanje destiliranog alkohola u piće koje potpada pod tarifni broj 2206 KN‑a nema za posljedicu njegovo automatsko isključenje iz tog broja. Ipak, ako količine fermentiranog alkohola i destiliranog alkohola u proizvodu poput Petrikov Creamy Greena nisu odlučujuće za razvrstavanje tog proizvoda i ako piće kojem je dodan destilirani alkohol ima karakteristike i svojstva proizvoda koji potpadaju pod tarifni broj 2208 KN‑a, navedeni se proizvod, prema mišljenju tog suda, mora razvrstati u taj tarifni broj.
Sud koji je uputio zahtjev pita se o tumačenju koje valja dati presudi od 7. svibnja 2009., Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294). Konkretno, on se pita treba li tu presudu, osobito njezinu točku 35., tumačiti na način da je količina dodanog destiliranog alkohola, ocijenjena i na temelju obujma i sadržaja alkohola, odlučujući element za razvrstavanje u tarifni broj 2208 KN‑a, bez obzira na druge eventualne karakteristike i svojstva razmatranog proizvoda, ili je u svakom slučaju potrebno provjeriti odgovaraju li organoleptičke karakteristike i namjena proizvoda onima pića koja su razvrstana u tarifni broj 2208 KN‑a.
U tim je okolnostima Hoge Raad der Nederlanden (Vrhovni sud Nizozemske) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li tarifni broj 2206 KN‑a tumačiti na način da u njega treba razvrstati piće s volumnim udjelom alkohola od 13,4 % koje se iz pročišćenog (osnovnog) alkoholnog pića pod imenom ‚Ferm fruit’, nastalog fermentacijom koncentrata jabuke uz dodavanje šećera, aroma, bojila i tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivača, konzervansa i destiliranog alkohola, proizvodi tako da destilirani alkohol ne samo prema obujmu nego i prema sadržaju ne čini više od 49 % alkohola sadržanog u piću, dok 51 % alkohola nastaje fermentacijom?
2.
U slučaju negativnog odgovora, treba li tarifni podbroj 2208 70 KN‑a tumačiti na način da takvo piće treba razvrstati u taj podbroj kao liker?”
Predmet C‑533/14
Toorank Productions primio je rješenje o ponovnom razrezu poreza koje se odnosi na trošarine potraživane nakon povlačenja iz njegova trošarinskog skladišta različitih alkoholnih pića tijekom razdoblja od 1. do 31. listopada 2008. To je rješenje potvrđeno odlukom porezne uprave koja je donesena povodom žalbe u upravnom postupku.
Proizvodi za koje je određena trošarina su, s jedne strane, Ferm Fruit i, s druge strane, pića koja su proizvedena na osnovi Ferm Fruita kojem su dodani različiti sastojci (u daljnjem tekstu: pića na osnovi Ferm Fruita).
Ferm Fruit je piće čiji je volumni udio alkohola 16 %. Jedna litra tog proizvoda proizvedena je od 275 ml šećernog sirupa, 711 ml demineralizirane vode, 10 ml koncentrata jabuke i 4 ml minerala i vitamina. Ti se sastojci miješaju, potom pasteriziraju te im se dodaje vinski kvasac, što uzrokuje fermentaciju mješavine. Tako dobivena tekućina pročišćava se različitim postupcima filtracije ultrafiltracijom, filtracijom kroz kremenu zemlju, mikrofiltracijom i filtracijom aktivnim ugljenom. Ne sadržava destilirani alkohol, a koncentracija alkohola koji sadržava nije povećavana nikakvim postupkom. Ima neutralan miris, boju i okus. Budući da je prikladan za prehranu ljudi, nije isključivo namijenjen za proizvodnju drugih proizvoda.
Pića na osnovi Ferm Fruita su pića s volumnim udjelom alkohola od 14 % koja se proizvode tako da se Ferm Fruitu dodaju šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači i/ili konzervansi te u slučaju jednog od njih i vrhnje. Alkohol koji sadržavaju ta pića dobiven je isključivo fermentacijom, bez dodavanja destiliranog alkohola. Ta su pića sastavljena od 80 % do 90 % Ferm Fruita.
U odluci o kojoj je riječ u glavnom postupku porezna je uprava zaključila da Ferm Fruit i pića na osnovi Ferm Fruita potpadaju pod tarifni broj 2208 KN‑a.
Toorank Productions podnio je tužbu protiv te odluke Rechtbanku te Breda (sud u Bredi, Nizozemska), koji je odluku poništio te smanjio iznos ponovnog razrezivanja poreza.
Gerechtshof te ’s‑Hertogenbosch (žalbeni sud u ’s‑Hertogenboschu, Nizozemska) povodom zahtjeva Toorank Productionsa i državnog tajnika za financije potvrdio je odluku Rechtbanka te Breda (sud u Bredi, Nizozemska) zaključivši da Ferm Fruit potpada pod tarifni broj 2206 KN i da pića na osnovi Ferm Fruita potpadaju pod tarifni broj 2208 KN‑a.
Toorank Productions podnio je kasacijsku žalbu, a državni tajnik za financije protužalbu Hoge Raadu der Nederlanden (Vrhovni sud Nizozemske).
Sud koji je uputio zahtjev smatra da se Ferm Fruit može razvrstati i u tarifni broj 2206 KN‑a, u mjeri u kojoj je alkohol koji sadržava dobiven fermentacijom, i u tarifni broj 2208 KN‑a, u mjeri u kojoj je, s obzirom na to da nema ni boje, ni mirisa, ni okusa, prema svojim organoleptičkim svojstvima sličan alkoholnom proizvodu nastalom destilacijom. Međutim, čini se da napomene s objašnjenjem HS‑a iz tog zadnjeg tarifnog broja isključuju pića dobivena fermentacijom.
Suprotno tomu, taj sud navodi da iz presude od 14. srpnja 2011., Paderborner Brauerei Haus Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487) proizlazi da proizvodi koji su dobiveni fermentacijom, a zatim ultrafiltracijom mogu potpadati pod tarifni broj 2208 KN‑a pod uvjetom da imaju svojstva proizvoda koji potpadaju pod taj tarifni broj.
Kad je riječ o pićima na osnovi Ferm Fruita, sud koji je uputio zahtjev smatra da, u slučaju da Ferm Fruit valja razvrstati u tarifni broj 2206 KN‑a, ona ne mogu potpadati pod tarifni broj 2208 KN‑a. Taj je sud iz teksta tarifnog broja 2208 KN‑a i napomena s objašnjenjem koje se na njega odnose zaključio da taj tarifni broj obuhvaća samo pića, uključujući likere, koja sadržavaju destilirani alkohol. On također navodi da pića na osnovi Ferm Fruita imaju volumni udio alkohola od 14 %, što je relativno malo u usporedbi s općenito visokim udjelom koji imaju likeri i druga alkoholna pića. Međutim, s obzirom na to da su pića na osnovi Ferm Fruita izgubila svojstva proizvoda koji potpadaju pod tarifni broj 2206 KN‑a, sud koji je uputio zahtjev potvrđuje da razvrstavanje tih pića u taj tarifni broj može biti predmet rasprave.
U tim je okolnostima Hoge Raad der Nederlanden (Vrhovni sud Nizozemske) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li tarifni broj 2206 KN‑a tumačiti na način da u njega treba razvrstati piće dobiveno fermentacijom koncentrata jabuke pod imenom ‚Ferm fruit’, koji se također upotrebljava kao osnovno piće za proizvodnju različitih drugih pića, ima volumni udio alkohola 16 %, zbog pročišćavanja (uključujući ultrafiltraciju) ima neutralnu boju, miris i okus i kojemu nije dodan destilirani alkohol? U slučaju negativnog odgovora: treba li tarifni broj 2208 KN‑a tumačiti na način da takvo piće treba razvrstati u taj tarifni broj?
2.
Treba li tarifni broj 2206 KN‑a tumačiti na način da u njega treba razvrstati piće s volumnim udjelom alkohola od 14 %, koje je dobiveno miješanjem (osnovnog) pića opisanog gore u prvom pitanju sa šećerom, aromama, bojilima, tvarima za poboljšavanje okusa, zgušnjivačima i konzervansima i ne sadržava destilirani alkohol? U slučaju negativnog odgovora: treba li tarifni broj 2208 KN‑a tumačiti na način da takvo piće treba razvrstati u taj tarifni broj?”
Odlukom predsjednika Suda od 7. siječnja 2015. predmeti C‑532/14 i C‑533/14 spojeni su u svrhu pisanog i usmenog dijela postupka i u svrhu donošenja presude.
O prethodnim pitanjima
Uvodna očitovanja
Kao prvo, u skladu je s ustaljenom sudskom praksom Suda da se, u interesu pravne sigurnosti i jednostavnijeg nadzora, odlučujući kriterij za tarifno razvrstavanje robe mora općenito tražiti u njezinim objektivnim značajkama i svojstvima, kako su definirani u tekstu broja KN‑a i napomenama uz odjeljke ili poglavlja (vidjeti presudu od 11. lipnja 2015. Amazon EU, C‑58/14, EU:C:2015:385, t. 20. i navedenu sudsku praksu).
Zatim, nesporno je da namjena proizvoda može predstavljati objektivan kriterij za razvrstavanje ako je inherentna tim proizvodima s obzirom na njihove objektivne karakteristike i svojstva (vidjeti presudu od 30. travnja 2014., Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, t. 21. i navedenu sudsku praksu). Međutim, namjena proizvoda relevantan je kriterij samo ako se razvrstavanje ne može izvršiti samo na temelju objektivnih karakteristika i svojstava proizvoda (vidjeti presudu od 16. prosinca 2010., Skoma‑Lux, C‑339/09, EU:C:2010:781, t. 47. i navedenu sudsku praksu).
Treba podsjetiti na to da Napomene s objašnjenjem koje je, kad je riječ o KN‑u, sastavila Komisija i, kad je riječ o HS‑u, WCO, znatno doprinose tumačenju opsega različitih tarifnih brojeva a da ipak nemaju obvezujuću pravnu snagu (vidjeti presudu od 4. ožujka 2015., Oliver Medical, C‑547/13, EU:C:2015:139, t. 46. i navedenu sudsku praksu).
Prvo pitanje u predmetu C‑533/14
Prvim pitanjem u predmetu C‑533/14 sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li KN tumačiti na način da pod njegov tarifni broj 2206 potpada piće poput Ferm Fruita, nastalo fermentacijom koncentrata jabuke, namijenjeno da se upotrebljava čisto ili kao osnova za druga alkoholna pića, neutralne boje, mirisa i okusa zbog pročišćavanja, uključujući ultrafiltraciju, i koje bez dodavanja destiliranog alkohola ima volumni udio alkohola od 16 %, ili ga treba tumačiti na način da je to piće obuhvaćeno tarifnim brojem 2208 navedene nomenklature.
Valja podsjetiti, s jedne strane, da iz napomene s objašnjenjem HS‑a koja se odnosi na tarifni broj 22.06 HS‑a, koji je jednak tarifnom broju 2206 KN‑a, proizlazi da proizvodi dobiveni fermentacijom ostaju razvrstani u navedeni tarifni broj ako zadržavaju karakter proizvoda koji su razvrstani u taj tarifni broj, to jest karakter fermentiranih pića (vidjeti u tom smislu presude od 7. svibnja 2009., Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, t. 26. i od 16. prosinca 2010, Skoma‑Lux, C‑339/09, EU:C:2010:781, t. 46. i navedenu sudsku praksu).
S druge strane valja napomenuti da proizvodi koji se ne dobivaju isključivo fermentacijom, nego i postupkom pročišćavanja, što dovodi do toga da ti proizvodi gube svojstva i karakteristike fermentiranih pića, a stječu svojstva i karakteristike etilnog alkohola, koji se razvrstava u tarifni broj 2208 KN‑a, potpadaju pod taj broj (vidjeti u tom smislu presudu od 14. srpnja 2011., Paderborner Brauerei Haus Cramer, C‑196/10, EU:C:2011:487, t. 37.).
Iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje proizlazi da se Ferm Fruit, čiji je udio alkohola 16 %, dobiva fermentacijom koncentrata jabuke, nakon čega slijede različiti postupci filtracije. Kad je riječ o karakteristikama i svojstvima Ferm Fruita, iz odluka kojima se upućuju prethodna pitanja također proizlazi da on ima neutralnu boju, miris i okus te stoga određenu sličnost s alkoholnim proizvodom koji se dobiva destilacijom.
Najprije valja podsjetiti da, u skladu sa sudskom praksom navedenom u točki 34. ove presude, razvrstavanje proizvoda ovisi uglavnom o njegovim objektivnim karakteristikama i svojstvima.
Zatim, iz teksta tarifnog broja 2208 KN‑a proizlazi, kao prvo, da on obuhvaća i pića i međuproizvode koji se koriste za proizvodnju drugih proizvoda, kao drugo, kad je riječ o udjelu alkohola, jedini kriterij koji je predviđen jest najveći volumni udio alkohola od 80 % i, kao treće, nije uspostavljen kriterij koji se odnosi na način proizvodnje proizvoda koji potpadaju pod taj tarifni broj.
Zaključno, iz sudske prakse navedene u točkama 38. i 39. ove presude proizlazi da proizvod koji je dobiven fermentacijom i zatim pročišćavanjem potpada pod tarifni broj 2208 KN‑a, u mjeri u kojoj je izgubio svojstva fermentiranih pića koja potpadaju pod tarifni broj 2206 KN‑a, a stekao ona koja ima etilni alkohol, koji je obuhvaćen tarifnim brojem 2208 KN‑a.
Posljedično, s obzirom na to da je Ferm Fruit nakon različitih postupaka pročišćavanja stekao objektivna svojstva etilnog alkohola, koji potpada pod tarifni broj 2208 KN‑a, to jest neutralnu boju, miris i okus, on potpada pod tarifni broj 2208 KN‑a.
S obzirom na sva prethodna razmatranja, na prvo pitanje postavljeno u predmetu C‑533/14 valja odgovoriti da KN treba tumačiti na način da piće poput Ferm Fruita, nastalo fermentacijom koncentrata jabuke, namijenjeno da se upotrebljava čisto ili kao osnova za druga alkoholna pića, neutralne boje, mirisa i okusa zbog pročišćavanja, uključujući ultrafiltraciju, i koje bez dodavanja destiliranog alkohola ima volumni udio alkohola od 16 %, potpada pod tarifni broj 2208 te nomenklature.
Drugo pitanje u predmetu C‑533/14
Drugim pitanjem u predmetu C‑533/14 sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li KN tumačiti na način da pića s volumnim udjelom alkohola od 14 %, koja se proizvode tako da se Ferm Fruitu dodaju šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači, konzervansi i u slučaju jednog od njih vrhnje, i koja ne sadržavaju destilirani alkohol potpadaju pod tarifni broj 2206 ili ga treba tumačiti na način da navedena pića potpadaju pod tarifni broj 2208 KN‑a.
Na početku valja utvrditi da iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje u predmetu C‑533/14 proizlazi da je Ferm Fruitu, koji potpada pod tarifni broj 2208 KN‑a, dodan određen broj aditiva, poput šećera, aroma, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivača, konzervansa i u slučaju jednog od njih vrhnja.
Međutim, kao što je to naveo nezavisni odvjetnik u točki 76. svojeg mišljenja, iz teksta napomene s objašnjenjem HS‑a koja se odnosi na tarifni broj 22.08 HS, koji je jednak tarifnom broju 2208 KN‑a, proizlazi da on obuhvaća proizvode koji sadržavaju različite aditive, poput, primjerice, šećera i aroma.
Posljedično, pića na osnovi Ferm Fruita kojima su, među ostalim, dodani šećer i arome imaju objektivne karakteristike likera i potpadaju pod tarifni broj 2208 KN‑a.
Stoga na drugo pitanje u predmetu C‑533/14 valja odgovoriti da KN treba tumačiti na način da pića čiji je volumni udio alkohola 14 %, koja su proizvedena tako da su Ferm Fruitu dodani šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači, konzervansi i u slučaju jednog od njih vrhnje, i koja ne sadržavaju destilirani alkohol potpadaju pod tarifni broj 2208 te nomenklature.
Prethodno pitanje u predmetu C‑532/14
Svojim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li KN tumačiti na način da piće čiji je volumni udio alkohola 13,4 %, koje je proizvedeno tako da su Ferm Fruitu dodani šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači, konzervansi i destilirani alkohol, s obzirom na to da destilirani alkohol i prema obujmu i prema sadržaju ne čini više od 49 % alkohola sadržanog u tom piću, dok preostalih 51 % nastaje fermentacijom, potpada pod tarifni broj 2206 te nomenklature ili taj broj treba tumačiti na način da je navedeno piće obuhvaćeno tarifnim brojem 2208 KN‑a.
Na početku valja navesti da iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje proizlazi da spomenuti sud smatra da piće o kojem je riječ u glavnom postupku iz predmeta C‑532/14 ima karakteristike i svojstva proizvoda koji potpadaju pod tarifni broj 2208 KN‑a.
Ipak, isti sud izražava sumnje glede tumačenja kriterija utvrđenih u presudi od 7. svibnja 2009., Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294) u odnosu na tarifno razvrstavanje pića koja su proizvedena tako što su osnovnom fermentiranom piću dodani destilirani alkohol i druge tvari.
Konkretnije, taj se sud pita o tome je li riječ o nizu kriterija koji svi moraju biti ispunjeni da bi se piće moglo razvrstati u tarifni broj 2208 KN‑a ili prije svega prednost treba dati količinama fermentiranog odnosno destiliranog alkohola pred drugim objektivnim karakteristikama i svojstvima proizvoda.
S tim u vezi, valja napomenuti da je Sud u točki 35. presude od 7. svibnja 2009., Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294) jasno naznačio da se za određivanje bitnog karaktera u smislu pravila 3.b KN‑a u obzir može uzeti više objektivnih karakteristika i svojstava. Stoga je ocijenio omjer destiliranog alkohola sadržanog u proizvodima o kojima je riječ s obujmom i sadržajem alkohola tih proizvoda. Sud je zatim u točkama 36. i 37. te presude ispitao organoleptičke karakteristike tih proizvoda kao i, u točki 38., njihovu namjenu te u točki 39. došao do rješenja koje proizlazi iz opće ocjene tih triju kriterija.
Kao što je to nezavisni odvjetnik naveo u točki 84. svojeg mišljenja, važnost koju je Sud u točki 35. presude od 7. svibnja 2009., Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294) dao činjenici da je udio destiliranog alkohola veći od udjela fermentiranog alkohola objašnjava se time što je u predmetu povodom kojeg je donesena ta presuda volumni udio alkohola proizvoda o kojima je riječ proizlazio iz destiliranog, a ne fermentiranog alkohola koji su ti proizvodi sadržavali.
Iz prethodno navedenog proizlazi da je veći udio određene vrste alkohola u odnosu na drugu vrstu alkohola samo jedan među kriterijima koje valja uzeti u obzir kada je potrebno odrediti, u skladu s pravilom za tumačenje br. 3.b tarifnog broja KN‑a, koja tvar razmatranom proizvodu daje bitan karakter.
Potrebno je istaknuti da, za razliku od proizvoda o kojima je riječ u predmetu povodom kojeg je donesena presuda od 7. svibnja 2009., Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294), opće pravilo 3.b KN‑a ne uređuje razvrstavanje pića o kojem je riječ u glavnom postupku. Kao što je to nezavisni odvjetnik naveo u točki 88. svojeg mišljenja, razvrstavanje pića Petrikov Creamy Green temelji se na kriteriju organoleptičkih karakteristika i svojstava tog pića.
Posljedično, s obzirom na to da takvo piće nema organoleptičke karakteristike i svojstva pića koja potpadaju pod tarifni broj 2206 KN‑a, nego ona koja imaju proizvodi koji potpadaju pod tarifni broj 2208 KN‑a, ono potpada pod taj potonji tarifni broj.
Iz svega prethodno navedenog proizlazi da na pitanje u predmetu C‑532/14 valja odgovoriti da KN treba tumačiti na način da piće čiji je volumni udio alkohola 13,4 %, koje se proizvodi tako da se Ferm Fruitu dodaju šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači, konzervansi i destilirani alkohol, pri čemu destilirani alkohol prema obujmu i sadržaju ne čini više od 49 % alkohola sadržanog u tom piću, dok preostalih 51 % nastaje postupkom fermentacije, potpada pod tarifni broj 2208 te nomenklature.
Troškovi
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenoga, Sud (prvo vijeće) odlučuje:

1.
Kombiniranu nomenklaturu iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, u verzijama koje proizlaze iz Uredbe Komisije (EZ) br. 1719/2005 od 27. listopada 2005. i Uredbe Komisije (EZ) br. 1214/2007 od 20. rujna 2007., treba tumačiti na način da piće poput Ferm Fruita, nastalo fermentacijom koncentrata jabuke, namijenjeno da se upotrebljava čisto ili kao osnova za druga alkoholna pića, neutralne boje, mirisa i okusa zbog pročišćavanja, uključujući ultrafiltraciju, i koje bez dodavanja destiliranog alkohola ima volumni udio alkohola od 16 %, potpada pod tarifni broj 2208 te nomenklature.

2.
Kombiniranu nomenklaturu iz Priloga I. Uredbi br. 2658/87, u verzijama koje proizlaze iz Uredbe br. 1719/2005 i Uredbe br. 1214/2007, treba tumačiti na način da pića čiji je volumni udio alkohola 14 %, koja su proizvedena tako da su Ferm Fruitu dodani šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači, konzervansi i u slučaju jednog od njih vrhnje, i koja ne sadržavaju destilirani alkohol potpadaju pod tarifni broj 2208 te nomenklature.

3.
Kombiniranu nomenklaturu iz Priloga I. Uredbi br. 2658/87, u verzijama koje proizlaze iz Uredbe br. 1719/2005 i Uredbe br. 1214/2007, treba tumačiti na način da piće čiji je volumni udio alkohola 13,4 %, koje se proizvodi tako da se Ferm Fruitu dodaju šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači, konzervansi i destilirani alkohol, pri čemu destilirani alkohol prema obujmu i sadržaju ne čini više od 49 % alkohola sadržanog u tom piću, dok preostalih 51 % nastaje postupkom fermentacije, potpada pod tarifni broj 2208 te nomenklature.

Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: nizozemski