CELEX: 62020TJ0629
Augalų apsaugos produktai
Veiklioji medžiaga chlorpirifosas
Didžiausios leidžiamosios chlorpirifoso liekanų koncentracijos bananuose arba ant jų nustatymas
Reglamentas (EB) Nr. 396/2005
Turimi mokslo ir techniniai duomenys
Kiti teisėti veiksniai

Ginčo aplinkybės
Ieškiniu, grindžiamu SESV 263 straipsniu, ieškovė
Delifruit, SA
prašo iš dalies panaikinti 2020 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentą (ES) 2020/1085, kuriuo dėl didžiausios leidžiamosios chlorpirifoso ir metilchlorpirifoso liekanų koncentracijos tam tikruose produktuose arba ant jų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 II ir V priedai (
OL L 239, 2020, p. 7
, klaidų ištaisymas
OL L 245, 2020, p. 32
; toliau – ginčijamas reglamentas), tiek, kiek jame nustatyta didžiausia leistina chlorpirifoso likučių koncentracija (toliau – DLK) bananuose arba ant jų yra 0,01 mg/kg.
Ieškovė yra Gvajakilyje (Ekvadoras) įsteigta įmonė, gaminanti ir eksportuojanti bananus į Europos Sąjungą.
Chlorpirifosas – tai veiklioji medžiaga, priskiriama prie cheminių medžiagų, vadinamųjų organofosfatų, kategorijos, naudojama kaip pesticidas tam tikroms kultūroms. Ši medžiaga įtraukta į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (
OL L 230, 1991, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k. 3 sk., 11 t., p. 332) I priedą 2005 m. spalio 21 d. Komisijos direktyva 2005/72/EB, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvą 91/414, (
OL L 279, 2005, p. 63
).
2013 m. birželio mėn. pagal 2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 844/2012, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo pratęsimo procedūros įgyvendinimo nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (
OL L 252, 2012, p. 26
), 1 straipsnį buvo pateikta paraiška pratęsti chlorpirifoso patvirtinimą.
Ataskaitą rengianti valstybė narė (Ispanijos Karalystė) kartu su bendrai ataskaitą rengiančia valstybe nare (Lenkijos Respublika) parengė pratęsimo vertinimo ataskaitą ir 2017 m. liepos 3 d. ją pateikė Europos maisto saugos tarnybai (EMST) ir Europos Komisijai.
2019 m. liepos 1 d. Komisija paprašė EMST pateikti pareiškimą dėl turimų rizikos žmonių sveikatai vertinimo rezultatų, taip pat informacijos apie tai, ar veiklioji medžiaga gali atitikti su žmonių sveikata susijusius patvirtinimo kriterijus, įtvirtintus 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinančio Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (
OL L 309, 2009, p. 1
) 4 straipsnyje.
2019 m. liepos 31 d. EMST nusiuntė Komisijai pareiškimą „Statement on the available outcomes of the human health assessment in the context of the pesticides peer review of the active substances chlorpyrifos“ (pareiškimas dėl turimų poveikio žmonių sveikatai vertinimo rezultatų, gautų atlikus pesticidų, kurių veiklioji medžiaga – chlorpirifosas, tarpusavio peržiūrą) (EMST leidinys 2019 m.; 17(5):5809) (toliau – 2019 m. liepos 31 d. EMST pareiškimas dėl veikliosios medžiagos chlorpirifoso); šiame pareiškime ji daro išvadą, kad Reglamento Nr. 1107/2009 4 straipsnyje įtvirtintos su žmonių sveikata susijusios patvirtinimo sąlygos netenkinamos.
2020 m. sausio 10 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/18, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nepratęsiamas veikliosios medžiagos chlorpirifoso patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (
OL L 7, 2020, p. 14
); dėl chlorpirifoso patvirtinimo galiojimo nepratęsimo valstybės narės turėjo ne vėliau kaip iki 2020 m. vasario 16 d. panaikinti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios veikliosios medžiagos, registraciją ir galėjo nustatyti lengvatinį laikotarpį, kuris turėjo baigtis 2020 m. balandžio 16 d.
2019 m. lapkričio 25 d. ir 26 d. Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto (
Scopaff
) posėdyje Komisija pristatė reglamento dėl chlorpirifoso DLK sumažinimo iki 0,01 mg/kg projektą; valstybės narės pritarė šiam projektui ir paprašė Komisijos suplanuoti balsavimą dėl jo per 2020 m. vasario mėn. posėdį.
2020 m. vasario 17 d. ir 18 d.
Scopaff
posėdyje valstybės narės pateikė palankią nuomonę dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas chlorpirifoso DLK, projekto. Pateikus šią palankią nuomonę reglamento projektas buvo perduotas Europos Parlamentui ir Europos Sąjungos Tarybai patikrinti.
2020 m. gegužės 21 d. savo interneto svetainėje EMST paskelbė Josep Carreras instituto atliktą tyrimą apie permetrino ir chlorpirifoso genotoksiškumą žmogaus kamieninėms ir progenitorinėms ląstelėms skirtinguose ontogenezės etapuose: poveikį leukemijos vystymuisi („Genotoxicity of permethrin and clorpyriphos on human stem and progenitor cells at different ontogeny stages: implications in leukaemia development“, toliau – Josep Carreras tyrimas), kurį iš minėto instituto ji užsakė pagal paslaugų teikimo sutartį, pasirašytą po derybų procedūros, prieš tai nepaskelbus pirkimo konkurso.
2020 m. liepos 23 d. Komisija priėmė ginčijamą reglamentą.
Ginčijamo reglamento 2–5 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„(2)
veikliųjų medžiagų chlorpirifoso ir metilchlorpirifoso patvirtinimų galiojimas nebuvo pratęstas atitinkamai Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/18 <…> ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/17 <…>.
(3)
panaikinti visi galiojantys augalų apsaugos produktų, kuriuose yra chlorpirifoso ir metilchlorpirifoso, registracijos liudijimai. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį kartu su to reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu tikslinga to reglamento II priede išbraukti toms medžiagoms nustatytas DLK vertes;
(4)
Komisija konsultavosi su Europos Sąjungos etaloninėmis laboratorijomis dėl būtinybės pakoreguoti šių dviejų medžiagų tam tikras nustatymo ribas. Šios laboratorijos padarė išvadą, kad chlorpirifoso ir metilchlorpirifoso atveju dėl technikos pažangos gali būti nustatytos 0,01 mg/kg nustatymo ribos visuose produktuose. Šios numatytosios vertės turėtų būti nurodytos V priede pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą;
(5)
atsižvelgdama į chlorpirifoso ir metilchlorpirifoso patvirtinimo galiojimo nepratęsimą, [EMST] paskelbė pareiškimus dėl šių veikliųjų medžiagų poveikio žmonių sveikatai vertinimo. <..> Šiuose pareiškimuose Tarnyba patvirtino abiejų veikliųjų medžiagų neurotoksišką poveikį vaikų vystymuisi ir negalėjo atmesti genotoksiškumo galimybės dėl šių dviejų medžiagų liekanų poveikio per maistą.“
Ginčijamame reglamente patikslinama, kad jis taikomas nuo 2020 m. lapkričio 13 d.
Ginčijamo reglamento priede numatyta, kad, pirma, 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiančio Tarybos direktyvą 91/414 (
OL L 70, 2005, p. 1
) II priede išbraukiamos skiltys, susijusios su chlorpirifosu ir metilchlorpirifosu, ir, antra, kad to paties reglamento V priedas papildomas skiltimis, susijusiomis su chlorpirifosu ir metilchlorpirifosu.
Šalių reikalavimai
Ieškovė Bendrojo Teismo prašo:
–
panaikinti ginčijamą reglamentą tiek, kiek jame nustatytas chlorpirifoso DLK bananuose arba ant jų – 0,01 mg/kg,
–
priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
Komisija Bendrojo Teismo prašo:
–
atmesti ieškinį,
–
priteisti iš ieškovės bylinėjimosi išlaidas.
Dėl teisės
Grįsdama ieškinį ieškovė nurodo vienintelį pagrindą; ji iš esmės teigia, kad ginčijamas reglamentas yra neteisėtas, nes Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, neatsižvelgusi į Josep Carreras tyrimą, svarbų veiksnį, į kurį turėjo būti atsižvelgta priimant minėtą reglamentą. Taip ji pažeidė Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a ir f punktus. Per posėdį ieškovė pabrėžė, kad į EMST reikėjo kreiptis siekiant įvertinti Josep Carreras tyrimo reikšmingumą prieš priimant ginčijamą reglamentą. Komisija ginčijo šio argumento priimtinumą.
Dėl argumento, kad į EMST reikėjo kreiptis siekiant įvertinti Josep Carreras tyrimo reikšmingumą prieš priimant ginčijamą reglamentą, priimtinumo
Komisija tvirtina, kad ieškovės argumentas turi būti pripažintas nepriimtinu, nes tai yra naujas pagrindas, pateiktas per teismo posėdį. Ieškovė ginčija nurodytą nepriimtinumo pagrindą.
Pagal suformuotą jurisprudenciją dėl Bendrojo Teismo procedūros reglamento 84 straipsnio 1 dalies, vykstant procesui, negalima pateikti naujų pagrindų, išskyrus tuos atvejus, kai jie pagrindžiami teisinėmis arba faktinėmis aplinkybėmis, kurios tapo žinomos vykstant procesui. Taigi pagrindas, kuris toliau plėtoja anksčiau tiesiogiai ar netiesiogiai ieškinyje nurodytą pagrindą ir kuris glaudžiai su juo susijęs, turi būti pripažintas priimtinu. Tam, kad naujas argumentas būtų laikomas papildančiu anksčiau pateiktą pagrindą ar prieštaravimą, jis turi būti taip glaudžiai susijęs su ieškinyje iš pradžių pateiktais pagrindais ar prieštaravimais, kad jį būtų galima laikyti įprastos per teismo procesą išplėtotos diskusijos dalimi (žr. 2020 m. spalio 5 d. Sprendimo HeidelbergCement ir Schwenk Zement / Komisija,
T‑380/17
,
EU:T:2020:471
,
punktą, nepaskelbtas Rink., ir jame nurodytą jurisprudenciją).
Šiuo atveju reikia konstatuoti, jog ieškinyje ieškovė aiškiai nesirėmė būtinybe kreiptis į EMST dėl nuomonės, kad būtų įvertintas Josep Carreras tyrimo reikšmingumas. Vis dėlto ji nurodė, kad EMST neatsižvelgė į minėtą tyrimą prieš priimant ginčijamą reglamentą. Be to, atsakydama į Komisijos atsiliepime į ieškinį suformuluotus argumentus dėl EMST vaidmens vertinant mokslo tyrimus ir dėl to, kad ji nėra įpareigota prašyti jos nuomonės, dublike ieškovė tvirtino, kad kompetenciją nagrinėti Josep Carreras tyrimo reikšmingumą turi tik ataskaitą rengiančios valstybės narės arba EMST, o ne Komisija, ir patikslino, kad neatsižvelgimas į tą tyrimą buvo dar didesnis pažeidimas dėl to, kad EMST pati jį užsakė ir gavo prieš priimant ginčijamą reglamentą, todėl turėjo pakankamai laiko nuo tyrimo gavimo iki ginčijamo reglamento priėmimo išnagrinėti jo reikšmingumą.
Vadinasi, argumentas, grindžiamas pareiga kreiptis į EMST, kad ši įvertintų Josep Carreras tyrimo reikšmingumą, papildo anksčiau tiesiogiai ar netiesiogiai ieškinyje nurodytą pagrindą ir yra su juo taip glaudžiai susijęs, kad jį būtų galima laikyti įprastos per teismo procesą išplėtotos diskusijos dalimi.
Taigi reikia pripažinti, kad šis argumentas yra priimtinas.
Dėl esmės
Pateikdama vienintelį ieškinio pagrindą ieškovė tvirtina, kad Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, nes kruopščiai ir nešališkai neišnagrinėjo visų bylos aplinkybių, kai priimdama ginčijamą reglamentą neatsižvelgė į Josep Carreras tyrimą. Taigi ieškovė mano, kad Komisija pažeidė Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a ir f punktus, kuriuose nurodyti veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti nustatant DLK, t. y. atitinkamai „turimi mokslo ir techniniai duomenys“ ir „kiti su svarstomu klausimu susiję teisėti veiksniai“.
Ieškovės teigimu, kadangi, kaip matyti iš 2019 m. liepos 31 d. EMST pareiškimo dėl chlorpirifoso ir ginčijamo reglamento, genotoksiškumas yra viena iš priežasčių, pateisinančių chlorpirifoso DLK išbraukimą, priimdama šį reglamentą Komisija turėjo atsižvelgti į Josep Carreras tyrimą, kuriame abejojama chlorpirifoso genotoksiškumo potencialu.
Be to, ieškovė mano, kad kompetenciją įvertinti Josep Carreras tyrimo reikšmingumą turėjo tik ataskaitą rengiančios valstybės narės arba EMST, o ne Komisija. Jos teigimu, įvykių chronologija turėjo leisti joms atsižvelgti į šį tyrimą siekiant priimti ginčijamą reglamentą. Šiuo klausimu ieškovė nurodo, kad EMST užsakė Josep Carreras tyrimą ir kad duomenis turėjo gauti 2020 m. vasario 1 d. Ji mano, kad EMST žinojo, jog nuo jų gavimo iki ginčijamo reglamento priėmimo turi pakankamai laiko įvertinti Josep Carreras tyrimo reikšmingumą. Be to, kadangi EMST užsakytas Josep Carreras tyrimas buvo paskelbtas EMST interneto svetainėje 2020 m. gegužės 21 d., t. y. prieš priimant ginčijamą reglamentą 2020 m. liepos 23 d., ieškovė teigia, kad Komisija pažeidė Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a ir f punktus, nes neatsižvelgė į minėtą tyrimą ir nesikreipė į EMST, kad būtų įvertintas jo reikšmingumas.
Ieškovės teigimu, nors pagal Reglamento Nr. 396/2005 17 straipsnį Komisija, panaikinusi galiojančią augalų apsaugos produkto registraciją, gali išbraukti DLK neprašydama EMST nuomonės, ši nuostata neatleidžia nuo pareigos užtikrinti, kad jos sprendimai būtų pagrįsti patikimiausiais mokslo duomenimis. Jei nesilaikoma šios pareigos, DLK išbraukimas būtų savavališkas dėl tinkamo mokslinio pagrindo nebuvimo.
Komisija ginčija šiuos argumentus.
Pirmiausia reikia priminti, kad ginčijamas reglamentas buvo priimtas remiantis Reglamentu Nr. 396/2005, kuris pats buvo priimtas remiantis EB 37 straipsniu (po pakeitimo – SESV 43 straipsnis), susijusiu su bendrąja žemės ūkio politika, ir EB 152 straipsnio 4 dalies b punktu (po pakeitimo – SESV 168 straipsnio 4 dalies b punktas), susijusiu su visuomenės sveikata.
Kaip matyti iš Reglamento Nr. 396/2005 10 konstatuojamosios dalies ir 1 straipsnio, juo siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei vartotojų interesų apsaugą ir pagerinti vidaus rinkos veikimą suderinant augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ar pašaruose esančių pesticidų DLK taisykles.
Taigi Reglamentu Nr. 396/2005 taikoma SESV 168 straipsnio 1 dalis, kurioje nustatyta, kad aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis. Visuomenės sveikatos apsauga yra svarbesnė nei ekonominiai motyvai, todėl ja galima pateisinti net ir dideles neigiamas ekonomines pasekmes kai kuriems ūkio subjektams (2011 m. rugsėjo 9 d. Sprendimo Dow AgroSciences ir kt. / Komisija,
T‑475/07
,
EU:T:2011:445
,
punktas; 2013 m. balandžio 12 d. Sprendimo Du Pont de Nemours (Prancūzija) ir kt. / Komisija,
T‑31/07
, nepaskelbtas Rink.,
EU:T:2013:167
,
punktas ir 2016 m. gruodžio 15 d. Sprendimo TestBioTech ir kt. / Komisija,
T-177/13
, nepaskelbtas Rink.,
EU:T:2016:736
,
punktas). Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad pagal Reglamento Nr. 396/2005 5 konstatuojamąją dalį, kadangi visuomenės sveikatai turi būti teikiama pirmenybė prieš pasėlių apsaugos interesus, pesticidų likučių kiekis turėtų būti nustatytas toks, kad nekeltų nepriimtino pavojaus žmonėms, ypač pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, vaikams ir vaisiams bei embrionams. Be to, pagal Reglamento Nr. 396/2005 22 konstatuojamąją dalį pesticidams, kurių naudojimas nėra leidžiamas Sąjungoje, turėtų būti nustatyti atitinkami žemi DLK lygiai, siekiant apsaugoti vartotoją nuo pesticidų, kuriems neduotas leidimas, likučių ar pernelyg didelio pesticidų likučių kiekio pasisavinimo.
Be to, kad Komisija galėtų veiksmingai siekti pagal Reglamentą Nr. 396/2005 jai nustatytų tikslų, t. y. užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei vartotojų interesų apsaugą ir garantuoti tinkamą vidaus rinkos veikimą, ir atsižvelgiant į sudėtingus techninius vertinimus, kuriuos ji turi atlikti, šiai institucijai turi būti suteikta didelė diskrecija (pagal analogiją žr. 2007 m. liepos 18 d. Sprendimo Industrias Químicas del Vallés / Komisija,
C‑326/05 P
,
EU:C:2007:443
,
punktą ir 2013 m. rugsėjo 6 d. Sprendimo Sepro Europe / Komisija,
T-483/11
, nepaskelbtas Rink.,
EU:T:2013:407
,
punktą).
Vis dėlto naudojimasis šia diskrecija neatleidžiamas nuo teisminės kontrolės. Šiuo klausimu iš suformuotos jurisprudencijos matyti, kad vykdydamas šią kontrolę Sąjungos teismas turi patikrinti, ar buvo laikomasi procedūrinių normų, ar Komisijos nustatytos faktinės aplinkybės buvo tikslios, ar vertinant šias aplinkybes nebuvo padaryta akivaizdžios klaidos ir ar nebuvo piktnaudžiaujama įgaliojimais (1991 m. spalio 22 d., Sprendimo Nölle,
C‑16/90
,
EU:C:1991:402
,
punktas ir 2008 m. rugsėjo 9 d. Sprendimo Bayer CropScience ir kt. / Komisija,
T‑75/06
,
EU:T:2008:317
,
punktas; šiuo klausimu žr. 1979 m. sausio 25 d. Sprendimo Racke,
98/78
,
EU:C:1979:14
,
punktą).
Konkrečiai kalbant, kai šalis tvirtina, kad kompetentinga institucija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, Sąjungos teismas turi patikrinti, ar ši institucija atidžiai ir nešališkai išnagrinėjo visas svarbias bylos aplinkybes, kuriomis grindžiamos padarytos išvados (1991 m. lapkričio 21 d. Sprendimo Technische Universität München,
C‑269/90
,
EU:C:1991:438
,
punktas; 2008 m. rugsėjo 9 d. Sprendimo Bayer CropScience ir kt. / Komisija,
T‑75/06
,
EU:T:2008:317
,
punktas ir 2021 m. spalio 13 d. Sprendimo European Union Copper Task Force / Komisija,
T‑153/19
, nepaskelbtas Rink.,
EU:T:2021:688
,
punktas).
Teisės aktams dėl DLK nustatymo, pakeitimo ar išbraukimo taikoma teisinė tvarka nustatyta Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnyje. Reglamento Nr. 396/2005, iš dalies pakeisto 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 299/2008 (
OL L 97, 2008, p. 67
), 14 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad gavusi EMST nuomonę ir atsižvelgusi į ją Komisija nedelsdama ir ne vėliau kaip per tris mėnesius parengia reglamentą dėl DLK nustatymo, pakeitimo ar išbraukimo. Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad siekiant priimti reglamentą dėl DLK nustatymo, pakeitimo ar išbraukimo atsižvelgiama į: a) turimus mokslo ir techninius duomenis; b) galinčius būti pesticidų likučius, atsirandančius iš kitokių šaltinių nei dabartinis veikliosios medžiagos naudojimas augalų apsaugai, ir žinomus jų kaupiamuosius ir sinergetinius efektus, kai esama tokio poveikio apskaičiavimo metodų; c) bet kurios potencialios rizikos stipriai veikiamiems ir labai pažeidžiamiems vartotojams ir atitinkamais atvejais gyvūnams įvertinimo rezultatus; d) bet kokių įvertinimų rezultatus ir sprendimus pakeisti augalų apsaugos produktų naudojimą; e) [DLK, kurią nustato
Codex alimentarius
komisija] arba [gera žemės ūkio praktika], skirtą veikliosios medžiagos teisėtam naudojimui toje šalyje; f) kitus su svarstomu klausimu susijusius teisėtus veiksnius. Be to, kadangi ginčijamas reglamentas buvo priimtas nepratęsus chlorpirifoso patvirtinimo galiojimo ir panaikinus augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registraciją, reikia pažymėti, kad pagal Reglamento Nr. 396/2005 17 straipsnį II arba III priedų pakeitimai, būtini DLK išbraukti panaikinus galiojantį augalų apsaugos produkto leidimą, gali būti priimami neprašant EMST nuomonės.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, reikia iš esmės išnagrinėti ieškovės pateikto vienintelio pagrindo, kuriuo tvirtinama, kad, pirma, pažeistas Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punktas ir, antra, pažeistas šio reglamento 14 straipsnio 2 dalies f punktas, pagrįstumą.
Dėl tvirtinimo, kad pažeistas Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punktas
Reikia patikrinti, ar neatsižvelgusi į Josep Carreras tyrimą per procedūrą, po kurios priimtas ginčijamas reglamentas, ir nepateikusi jo EMST, kad ši įvertintų šio tyrimo reikšmingumą, Komisija pažeidė Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kurį priimant reglamentą dėl DLK nustatymo, pakeitimo ar išbraukimo reikia atsižvelgti į „turimus mokslo ir techninius duomenis“.
Pirma, dėl neatsižvelgimo į Josep Carreras tyrimą reikia pažymėti, kad šis tyrimas buvo paskelbtas EMST interneto svetainėje 2020 m. gegužės 21 d., t. y. prieš priimant ginčijamą reglamentą, tačiau priėmus Įgyvendinimo reglamentą 2020/18, kuriuo chlorpirifoso patvirtinimo galiojimas nebuvo atnaujintas, atsižvelgiant į 2019 m. liepos 31 d. EMST pareiškime dėl chlorpirifoso nurodytus susirūpinimą žmonių sveikata keliančius veiksnius. Kaip matyti iš šio tyrimo tikslo, buvo tiriamas permetrino ir chlorpirifoso poveikis deoksiribonukleorūgšties (DNR) pakitimui, kurį sukelia topoizomerazės II slopinimas. Josep Carreras tyrimo autoriai savo išvadose atsižvelgė į šias aplinkybes:
„Apskritai mūsų rezultatai rodo, kad, nors [permetrinas ir chlorpirifosas] gali sukelti pažeidimus tam tikroje [mišrios linijos leukemijos (MLL)] genų srityje ilgiau nei 24 valandas, šie junginiai negali sukelti visuotinio DNR pakitimo, nustatomo pagal γ-H2AX kiekį, ir negali veikti kaip [topoizomerazės II] nuodai. Be to, savo
in vitro
ir
in vivo
sistemose po lėtinio gydymo neaptinkame [mišrios linijos leukemijos (MLL)] pažeidimų, o tai rodo, kad vienkartinio impulsinio gydymo metu pastebėtų pažeidimų nepakanka pertvarkytų [mišrios linijos leukemijos 1] klonų gausėjimui skatinti.“
Svarbu patikslinti, kad, nors EMST užsakė atlikti Josep Carreras tyrimą, siekdama ištirti dviejų pesticidų – permetrino ir chlorpirifoso – genotoksiškumo potencialą žmogaus kamieninėse ląstelėse skirtingais ontogenezės etapais, taip pat jų potencialą sukelti vaikų leukemiją gyvūnų modeliuose, vis dėlto, kaip nurodyta pirmajame tyrimo puslapyje, tai yra EMST nepriklausanti mokslinė ataskaita. Taigi, kaip matyti iš antrajame puslapyje pateiktos pastabos, Josep Carreras tyrimas nėra EMST priimtas dokumentas, todėl jo išvados šiai institucijai nėra privalomos.
Reikia pažymėti, kad, kaip matyti iš 2 konstatuojamosios dalies, ginčijamas reglamentas dėl chlorpirifoso buvo priimtas nepratęsus šios medžiagos patvirtinimo galiojimo Įgyvendinimo reglamentu 2020/18, todėl pagal šio reglamento 3 ir 4 straipsnius augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra chlorpirifoso, registracija buvo panaikinta.
Tokiomis aplinkybėmis, siekiant nustatyti, ar neatsižvelgimas į Josep Carreras tyrimą ir nesikreipimas į EMST, kad ši įvertintų jo reikšmingumą, yra Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punkto pažeidimas, kaip teigia ieškovė, reikia atsižvelgti į specialiąsias taisykles, taikomas DLK išbraukimui nepratęsus veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimo.
Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad veikliosios medžiagos DLK nustatymas yra neatsiejamai susijęs su tos medžiagos patvirtinimu, kuriuo remiantis išduodami leidimai pateikti augalų apsaugos produktus rinkai. Visų pirma veikliosios medžiagos DLK, išskyrus Reglamento Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punkte numatytą vertę, iš esmės pateisinama tik tais atvejais, kai augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, ketinama pateikti rinkai (pagal analogiją žr. 2002 m. sausio 8 d. Sprendimo Prancūzija / Monsanto ir Komisija,
C‑248/99 P
,
EU:C:2002:1
,
punktą ir 2005 m. liepos 12 d. Sprendimo Komisija / CEVA ir Pfizer,
C-198/03 P
,
EU:C:2005:445
,
punktą).
Taigi, panaikinus galiojančią augalų apsaugos produktų registraciją po to, kai nuspręsta nepratęsti veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimo, pagal Reglamento Nr. 396/2005 17 straipsnį siekiama leisti Komisijai kuo greičiau išbraukti tos veikliosios medžiagos DLK, visų pirma norint apsaugoti žmonių sveikatą ir vartotojus nuo neleistinų pesticidų likučių patekimo į organizmą pagal to reglamento 5 ir 22 konstatuojamąsias dalis. Pagal šią nuostatą numatyta galimybė neprašyti EMST nuomonės paaiškinama taip: kadangi ši institucija jau turėjo pateikti nuomonę dėl su veikliosios medžiagos poveikiu susijusių susirūpinimą žmonių sveikata keliančių veiksnių, kai buvo vykdoma procedūra, po kurios tos medžiagos patvirtinimo galiojimas nebuvo pratęstas, nereikalinga dar kartą prašyti jos pateikti naują nuomonę dėl minėtos medžiagos vykdant DLK išbraukimo procedūrą, nebent prieš priimant reglamentą dėl DLK išbraukimo atsirastų patikimų naujų mokslo įrodymų, kad, EMST pateikus savo nuomonę dėl tos medžiagos, mokslo duomenys labai pasikeitė.
Nagrinėjamu atveju, kaip matyti iš ginčijamo reglamento 3 konstatuojamosios dalies, remdamasi Reglamento Nr. 396/2005 17 straipsniu, siejamu su šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies a punktu, Komisija nusprendė, kad reikia išbraukti Reglamento Nr. 396/2005 II priede chlorpirifosui nustatytas DLK vertes. Iš ginčijamo reglamento 5 konstatuojamosios dalies aišku, kad Komisija rėmėsi 2019 m. liepos 31 d. EMST pareiškimu dėl chlorpirifoso, kuris buvo paskelbtas atsižvelgiant į tai, kad šios medžiagos patvirtinimo galiojimas nebuvo pratęstas. Reikia pažymėti, kad minėtas pareiškimas buvo parengtas remiantis pagal 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio EMST ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (
OL L 31, 2002, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 6 t., p. 463), 28 straipsnio 4 dalies c punktą, iš dalies pakeistą 2006 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 575/2006, iš dalies keičiančio Reglamentą Nr. 178/2002 dėl EMST nuolatinių mokslinių grupių skaičiaus ir pavadinimų (
OL L 100, 2006, p. 3
), 1 straipsnio 1 dalimi, įsteigtos augalų sveikatos, augalų apsaugos produktų ir jų likučių specialistų grupės ekspertų atlikto tos medžiagos vertinimo rezultatais. Remdamiesi esama moksline literatūra, įskaitant naujausius mokslo tyrimus, tie ekspertai išnagrinėjo įvairius veiksnius, turinčius įtakos žmonių sveikatai. Konkrečiau kalbant, EMST ekspertai įvertino kelis veiksnius, darančius poveikį žmonių sveikatai, nurodytus Reglamento Nr. 1107/2009 II priedo 3.6 punkte, t. y. genotoksiškumą, toksiškumą reprodukcijai ir endokrininės sistemos trikdymą bei neurotoksiškumą. Atlikę šį vertinimą EMST ekspertai padarė išvadą, kad chlorpirifosas neatitinka Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 4 straipsnyje nustatytų patvirtinimo kriterijų, susijusių su žmonių sveikata.
Darydami šią išvadą EMST ekspertai pirmiausia pažymėjo, kad, remiantis turima viešąja literatūra, negalima atmesti chlorpirifoso genotoksiškumo potencialo galimybės. Konkrečiai kalbant, iš 2019 m. liepos 31 d. EMST pareiškimo dėl chlorpirifoso išvadų matyti, kad susirūpinimas dėl šio genotoksiškumo potencialo susijęs, pirma, su tyrimais, kuriais atskleidžiamos chromosomų aberacijos, ir tyrimais, rodančiais, kad oksidacinio streso arba topoizomerazės II slopinimo sukeltas DNR pažeidimas yra molekulinis įvykis, sukeliantis vaikų leukemiją.
Be to, EMST ekspertai pažymėjo, kad susirūpinimą kelia chlorpirifoso neurotoksiškumas vaikų vystymuisi. Dėl šio neurotoksinio poveikio ekspertai, remdamiesi bendra turimos literatūros analize, pasiūlė chlorpirifosą klasifikuoti kaip toksišką reprodukcijai (REPRO 1B, H360D „Gali pakenkti negimusiam vaikui“) pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiančiame ir panaikinančiame direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, (
OL L 353, 2008, p. 1
), nustatytus kriterijus.
Galiausiai reikia pažymėti, kad dėl nelabai aiškaus genotoksiškumo potencialo ir didelių neaiškumų, susijusių su toksiškumo neurologiniam vystymuisi tyrimu, kurio metu poveikis neurologiniam vystymuisi pastebėtas esant mažoms dozėms, EMST ekspertai negalėjo nustatyti pamatinių verčių, kurioms esant chlorpirifoso poveikis nekeltų pavojaus žmonių ir vartotojų sveikatai.
Kadangi 2019 m. liepos 31 d. EMST pareiškimą dėl chlorpirifoso pateikė EMST augalų sveikatos, augalų apsaugos produktų ir jų likučių specialistų grupės ekspertai, kurie, remdamiesi turimų mokslo duomenų analize, įvertino įvairius rizikos veiksnius žmonių sveikatai, reikia manyti, kaip teisingai teigia Komisija, kad ginčijamo reglamento priėmimo metu šis pareiškimas buvo išsamiausias ir naujausias visų susirūpinimą dėl šios medžiagos poveikio žmonių sveikatai keliančių veiksnių įvertinimas.
Reikia konstatuoti, kad ieškovė neįrodė, jog Josep Carreras tyrimas, kuris, kaip matyti iš šio sprendimo 39 punkto, yra EMST nepriklausanti ir jos neįpareigojanti mokslinė ataskaita, yra informacija, kuria remiantis galima nustatyti, kad mokslo duomenys labai pasikeitė nuo 2019 m. liepos 31 d., kai paskelbtas EMST pareiškimas dėl chlorpirifoso. Iš tiesų reikia konstatuoti, kad ieškovė neginčija, jog minėtas tyrimas neapima susirūpinimą dėl chlorpirifoso neurotoksiškumo vaikų vystymuisi keliančių veiksnių. Be to, kaip pažymėjo Komisija, Josep Carreras tyrimo apimtis yra ypač ribota, palyginti su EMST išvadomis, nes, kalbant apie šios medžiagos genotoksiškumo potencialą, kurio galimybės negalima atmesti, tyrime nagrinėjamas tik chlorpirifoso poveikis DNR pakitimams, kuriuos sukelia topoizomerazės II slopinimas, tačiau neatsižvelgiama į EMST išvadas dėl galimo chlorpirifoso genotoksiškumo, susijusio su chromosomų aberacijomis ir DNR pažeidimu dėl oksidacinio streso.
Taigi nagrinėjamos bylos aplinkybėmis Komisija, nepažeisdama Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punkto, galėjo, pirma, neatsižvelgusi į Josep Carreras tyrimą priimti ginčijamą reglamentą dėl chlorpirifoso DLK išbraukimo iš to reglamento II priedo, remdamasi 2019 m. liepos 31 d. EMST pareiškime dėl chlorpirifoso nurodytais su šia medžiaga susijusiais susirūpinimą dėl žmonių sveikatos keliančiais veiksniais ir, antra, nesant chlorpirifoso pamatinių verčių, kurių poveikis nekeltų pavojaus žmonių ir vartotojų sveikatai, pagal Reglamento Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą nustatyti 0,01 mg/kg standartinę chlorpirifoso likučių vertę.
Antra, iš to, kas išdėstyta, matyti, jog, priešingai, nei teigia ieškovė, negalima reikalauti iš Komisijos kreiptis į EMST, kad būtų įvertinta, kiek reikšmingas yra toks tyrimas, paskelbtas po reglamento, kuriuo veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimas nebuvo atnaujintas, priėmimo ir prieš priimant reglamentą dėl šios medžiagos DLK išbraukimo. Priešingu atveju Reglamento Nr. 396/2005 17 straipsnis taptų nenaudingas, nes tuo laikotarpiu paskelbus bet kokį naują medžiagos tyrimą Komisija negalėtų išbraukti tos veikliosios medžiagos, kurios patvirtinimo galiojimas nebuvo atnaujintas, DLK, prieš tai nesikreipusi į EMST, nors šis naujas tyrimas iš esmės nepakeistų mokslo ir technikos duomenų.
Be to, kiek tai susiję su chlorpirifosu, reikia pažymėti, kad pagal Reglamento 2020/18 3 straipsnį valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. vasario 16 d. turėjo panaikinti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registraciją ir galėjo nustatyti lengvatinį laikotarpį, kuris pagal to reglamento 4 straipsnį turėjo baigtis ne vėliau kaip 2020 m. balandžio 16 d. Todėl nuo 2020 m. balandžio 17 d. produktai, kurių sudėtyje yra chlropirifoso, nebegalėjo būti Sąjungoje parduodami ar naudojami. Kadangi tam tikrose trečiosiose šalyse vis dar leidžiama naudoti šią medžiagą, kol nebuvo išbraukta chlorpirifoso DLK, į Sąjungą buvo galima teisėtai importuoti maisto produktus, pavyzdžiui, ieškovės išaugintus bananus, kuriuose arba ant kurių buvo tokių šios medžiagos likučių, galinčių kelti pavojų žmonių sveikatai ir vartotojams. Tokiomis aplinkybėmis, kaip nurodyta šio sprendimo 42 punkte, kad galėtų kuo greičiau panaikinti veikliosios medžiagos DLK, pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 17 straipsnį Komisijai leidžiama priimti reglamentą šiuo tikslu ir nebūtina kreiptis į EMST dėl nuomonės.
Atsižvelgdamas į EMST nustatytą susirūpinimą dėl chlorpirifoso poveikio žmonių sveikatai, 2019 m. rugsėjo 26 d. ir 27 d. posėdyje
Scopaff
sutiko, kad veiksmai, būtini šios medžiagos DLK nustatyti, turėtų būti svarstomi prioriteto tvarka, o 2020 m. vasario 17 d. ir 18 d. posėdyje pateikė palankią nuomonę dėl šiuo tikslu Komisijos pasiūlyto reglamento projekto. Taigi, jei, kaip teigia ieškovė, 2020 m. gegužės 21 d. paskelbus Josep Carreras tyrimą Komisija būtų turėjusi kreiptis į EMST, kad ši institucija pateiktų nuomonę dėl jo reikšmingumo, būtų reikėję nutraukti ginčijamo reglamento priėmimo procedūrą, dėl to būtų gerokai uždelstas jo įsigaliojimas ir taip pratęstas laikotarpis, per kurį į Sąjungą galėtų būti teisėtai importuojami maisto produktai, kuriuose arba ant kurių yra chlorpirifoso likučių, visų pirma ieškovės užauginti bananai, kuriems nustatyta DLK – 4 mg/kg. Taigi tokiomis aplinkybėmis Komisija galėjo pagrįstai manyti, kad perdavus bylą EMST, kad ši įvertintų to tyrimo svarbą, būtų pratęsta chlorpirifoso DLK išbraukimo procedūra, o tai prieštarautų Reglamentu Nr. 396/2005 siekiamam tikslui užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir vartotojų apsaugos lygį (šiuo klausimu ir pagal analogiją žr. 2021 m. kovo 17 d. Sprendimo FMC / Komisija,
T‑719/17
,
EU:T:2021:143
,
punktą ir 2021 m. spalio 6 d. Sprendimo Sipcam Oxon / Komisija,
T‑518/19
, nepaskelbtas Rink.,
EU:T:2021:662
,
punktą).
Taigi, kai priėmė ginčijamą reglamentą nesikreipusi į EFSA, kad būtų įvertintas Josep Carreras tyrimo reikšmingumas, Komisija nepažeidė Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punkto.
Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad ieškovės argumentus, susijusius su Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punkto pažeidimu, reikia atmesti kaip nepagrįstus.
Dėl tvirtinimo, kad pažeistas Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies f punktas
Reikia patikrinti, ar neatsižvelgusi į Josep Carreras tyrimą vykstant procedūrai, per kurią buvo priimtas ginčijamas reglamentas, Komisija pažeidė Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies f punktą, pagal kurį priimant reglamentą dėl DLK nustatymo, pakeitimo ar išbraukimo reikia atsižvelgti į „kitus su svarstomu klausimu susijusius teisėtus veiksnius“.
Šiuo klausimu reikia konstatuoti, kad tiek iš Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies formuluotės, tiek iš jos struktūros matyti, kad veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti pagal 14 straipsnio 2 dalies f punktą, neišvengiamai skiriasi nuo nurodytųjų šio reglamento 14 straipsnio 2 dalies a–e punktuose.
Atsižvelgiant į Josep Carreras tyrimo mokslinį pobūdį, reikia pripažinti, kad šis tyrimas, susijęs su veikliųjų medžiagų poveikiu DNR pakitimui, kurį sukelia topoizomerazės II slopinimas, nepriskiriamas prie šio sprendimo 35 punkte primintos Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies b–e punktuose nurodytų veiksnių. Vis dėlto šis tyrimas, kaip mokslo elementas, gali patekti į Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a punkto taikymo sritį. Šiuo klausimu, kaip matyti iš šio sprendimo 55 punkto, nustatyta, kad nagrinėjamos bylos aplinkybėmis neatsižvelgimas į šį tyrimą negali būti laikomas šios nuostatos pažeidimu. Vis dėlto šis tyrimas negali būti laikomas „kitu su svarstomu klausimu susijusiu teisėtu veiksniu“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies f punktą.
Reikia pažymėti, kad pagal Reglamento Nr. 396/2005 9 ir 11 konstatuojamąsias dalis ir pagal jo 1 straipsnį šis reglamentas nustatytas laikantis Reglamento Nr. 178/2002 5–8 straipsniuose įtvirtintų maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų bendrųjų principų. Todėl, siekiant išlaikyti augalų apsaugos srityje taikomų sąvokų nuoseklumą, Reglamentą Nr. 396/2005 reikia aiškinti atsižvelgiant į Reglamente Nr. 178/2002 apibrėžtas lygiavertes sąvokas.
Iš Reglamento Nr. 178/2002 6 straipsnio, kuriame nustatyti rizikos analizei taikytini principai, ypač iš jo 3 dalies, matyti, kad „kiti teisėti veiksniai“ yra elementai, į kuriuos reikia atsižvelgti „rizikos valdyme“, kuris minėto reglamento 3 straipsnio 12 punkte apibrėžiamas kaip procesas, nuo rizikos vertinimo besiskiriantis tuo, kad konsultuojantis su suinteresuotomis šalimis yra įvertinamos elgsenos alternatyvos, atsižvelgiama į įvertintą riziką bei kitus teisėtus veiksnius, o prireikus pasirenkamos atitinkamos prevencijos ir kontrolės priemonės. Šiuo klausimu iš Reglamento Nr. 178/2002 19 konstatuojamosios dalies matyti, kad šie kiti svarbūs veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti valdant riziką, yra socialiniai, ekonominiai, susiję su tradicijomis, etiniai, ir aplinkosauginiai veiksniai bei kontrolės priemonių tinkamumas.
Vis dėlto reikia pripažinti, kad Josep Carreras tyrimas nesusijęs su tokiais socialiniais, ekonominiais, siejamais su tradicijomis, etiniais ir aplinkosauginiais veiksniais ar kontrolės priemonių tinkamumu, į kuriuos Komisija turi atsižvelgti, kai valdydama riziką priima reglamentą dėl DLK nustatymo, pakeitimo ar išbraukimo.
Vadinasi, Josep Carreras tyrimas negali būti priskirtas prie „kitų su svarstomu klausimu susijusių teisėtų veiksnių“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies f punktą.
Taigi ieškovės argumentus dėl Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies f punkto pažeidimo reikia atmesti kaip nepagrįstus.
Be to, dėl argumento, kad priimdama ginčijamą reglamentą Komisija neįvykdė rūpestingumo pareigos, nes priimdama ginčijamą reglamentą neatsižvelgė į Josep Carreras tyrimą, reikia konstatuoti, kad šis argumentas sutampa su argumentais dėl Reglamento Nr. 396/2005 14 straipsnio 2 dalies a ir f punktų pažeidimo ir neturi jokios savarankiškos reikšmės.
Taigi, kadangi šios bylos aplinkybėmis Komisija galėjo pagrįstai manyti, kad Josep Carreras tyrime nebuvo nustatyta reikšmingų turimų mokslo ir techninių duomenų pasikeitimo, ji galėjo nuspręsti, kad tai nėra reikšminga aplinkybė, į kurią reikia atsižvelgti, kad įvykdytų savo pareigą kruopščiai ir nešališkai išnagrinėti visas reikšmingas bylos aplinkybes.
Galiausiai, kiek ieškovė teigia, kad priimdama ginčijamą reglamentą Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, reikia pažymėti, kad toks argumentas dėl esmės neturi jokio pagrindo, todėl jį reikia atmesti kaip visiškai nepagrįstą.
Iš viso to, kas išdėstyta, matyti, kad vienintelį ieškovės nurodytą pagrindą reikia atmesti kaip nepagrįstą, nesant reikalo nagrinėti, ar jis, kaip teigia Komisija, yra neveiksmingas, ir kad todėl ieškinį reikia atmesti.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Procedūros reglamento 134 straipsnio 1 dalį iš pralaimėjusios šalies priteisiamos bylinėjimosi išlaidos, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Kadangi ieškovė pralaimėjo bylą, ji turi padengti savo bylinėjimosi išlaidas ir iš jos priteisiamos Komisijos patirtos bylinėjimosi išlaidos pagal pastarosios pateiktus reikalavimus.

Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (penktoji kolegija)
nusprendžia:

1.
Atmesti ieškinį.

2.
Priteisti iš
Delifruit, SA
bylinėjimosi išlaidas.

Spielmann
Öberg
Brkan
Paskelbta 2022 m. liepos 13 d. viešame teismo posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: anglų.