CELEX: 62018CJ0785
Návrh na začatie prejudiciálneho konania
Poľnohospodárstvo
Ochrana zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
Chránené označenie pôvodu ‚Comté‘
Nepodstatná zmena a doplnenie špecifikácie výrobku
Žiadosť o zmenu, ktorá je predmetom žaloby pred vnútroštátnymi súdmi
Judikatúra vnútroštátnych súdov, podľa ktorej sa žaloba stane bezpredmetnou, ak Európska komisia schválila zmenu
Účinná súdna ochrana
Povinnosť rozhodnúť o žalobe

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 53 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (
Ú. v. EÚ L 343, 2012, s. 1
), článku 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (
Ú. v. EÚ L 179, 2014, s. 17
), a článok 10 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (
Ú. v. EÚ L 179, 2014, s. 36
), v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu, ktorého účastníkmi sú GAEC Jeanningros, spoločná poľnohospodárska skupina, Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (Národný inštitút pre pôvod a kvalitu, Francúzsko), Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation (Ministerstvo poľnohospodárstva a potravinárstva, Francúzsko) a Ministre de l’Économie et des Finances (Ministerstvo hospodárstva a financií, Francúzsko), ktorý sa týka zmeny špecifikácie chráneného označenia pôvodu (CHOP) „Comté“.
Právny rámec
V odôvodnení 58 nariadenia č. 1151/2012 sa uvádza:
„S cieľom zabezpečiť, aby názvy označení pôvodu, zemepisných označení a zaručených tradičných špecialít zapísané do registra spĺňali podmienky stanovené v tomto nariadení, by žiadosti mali preskúmať vnútroštátne orgány príslušného členského štátu, a to v súlade s minimálnymi spoločnými ustanoveniami vrátane vnútroštátneho námietkového konania. Komisia by mala následne žiadosti skontrolovať, aby sa uistila, že neobsahujú žiadne evidentné chyby a že sa zohľadnilo právo Únie a záujmy zainteresovaných strán mimo členského štátu žiadosti.“
Článok 7 tohto nariadenia s názvom „Špecifikácia výrobku“ vo svojom odseku 1 stanovuje:
„1.   Chránené označenie pôvodu alebo chránené zemepisné označenie musí spĺňať špecifikáciu, ktorá pozostáva aspoň z týchto prvkov:
a)
názov, ktorému sa má poskytnúť ochrana ako označeniu pôvodu alebo zemepisnému označeniu, tak ako sa používa, či už v obchodnom, alebo bežnom jazyku, a iba v jazykoch, ktoré sa používajú alebo sa historicky používali na opis špecifického výrobku vo vymedzenej zemepisnej oblasti;
b)
opis výrobku, v prípade potreby vrátane surovín, ako aj základné fyzikálne, chemické, mikrobiologické alebo organoleptické vlastnosti výrobku;
c)
definícia zemepisnej oblasti vymedzenej vzhľadom na spojenie uvedené v tomto odseku písm. f) bode i) alebo ii), a ak je to vhodné, údaje označujúce súlad s požiadavkami uvedenými v článku 5 ods. 3;
d)
dôkaz o tom, že výrobok pochádza z vymedzenej zemepisnej oblasti uvedenej v článku 5 ods. 1 alebo 2;
e)
opis spôsobu výroby výrobku, a ak je to vhodné, opis originálnych a nemenných miestnych postupov, ako aj informácie o balení v prípade, že tak skupina žiadateľov rozhodne a uvedie dostatočné odôvodnenie špecifické pre výrobok, prečo sa na zabezpečenie kvality, zaručenie pôvodu alebo zabezpečenie kontroly musí balenie vykonať vo vymedzenej zemepisnej oblasti, a to s prihliadnutím na právo Únie, najmä pokiaľ ide o voľný pohyb tovaru a voľné poskytovanie služieb;
f)
podrobné údaje stanovujúce:
i)
spojenie medzi kvalitou alebo vlastnosťami výrobku a zemepisným prostredím uvedeným v článku 5 ods. 1 alebo
ii)
ak je to vhodné, spojenie medzi danou kvalitou, dobrou povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku a zemepisným pôvodom uvedeným v článku 5 ods. 2;
g)
názov a adresa orgánov alebo ak sú k dispozícii, názov a adresa subjektov, ktoré overujú súlad s ustanoveniami o špecifikácii výrobku podľa článku 37, a ich osobitné úlohy;
h)
akékoľvek špecifické pravidlo označovania príslušného výrobku.“
Článok 49 uvedeného nariadenia s názvom „Žiadosť o zápis názvov do registra“ vo svojich odsekoch 2 až 4 stanovuje:
„2.   …
Členský štát vhodnými prostriedkami žiadosť preskúma, aby overil, či je odôvodnená a či spĺňa podmienky príslušného systému.
3.   Ako súčasť prieskumu uvedeného v druhom pododseku odseku 2 tohto článku členský štát iniciuje vnútroštátne námietkové konanie, v rámci ktorého sa zabezpečí náležité zverejnenie žiadosti a poskytne primeraná lehota, počas ktorej akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá má oprávnený záujem a má sídlo alebo bydlisko na jeho území, môže vzniesť námietku voči žiadosti.
…
4.   Ak sa členský štát po posúdení prijatej námietky domnieva, že požiadavky tohto nariadenia sú splnené, môže prijať kladné rozhodnutie a Komisii predložiť dokumentáciu k žiadosti. V takomto prípade informuje Komisiu o prípustných námietkach, ktoré dostal od fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá v súlade s právnymi predpismi uvádzala na trh dané výrobky s dotknutými názvami, a to nepretržite aspoň počas piatich rokov pred dátumom zverejnenia žiadosti uvedeným v odseku 3.
Členský štát zabezpečí, aby bolo jeho kladné rozhodnutie zverejnené a aby každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá má oprávnený záujem, mala možnosť podať opravné prostriedky.
…“
Článok 50 ods. 1 toho istého nariadenia stanovuje:
„Komisia vhodnými prostriedkami preskúma akúkoľvek žiadosť, ktorú dostane podľa článku 49, aby skontrolovala, či je odôvodnená a či spĺňa podmienky príslušného systému. …“
Článok 53 nariadenia č. 1151/2012, nazvaný „Zmena a doplnenie špecifikácie výrobku“, vo svojich odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.   Skupina s oprávneným záujmom môže požiadať o schválenie zmeny a doplnenia špecifikácie výrobku.
V žiadostiach sa požadované zmeny a doplnenia opíšu a odôvodnia.
2.   Ak sa zmena a doplnenie týka jednej alebo viacerých zmien a doplnení špecifikácie, ktoré nie sú nepodstatné, žiadosť o zmenu a doplnenie sa riadi postupom stanoveným v článkoch 49 až 52.
Ak sú však navrhované zmeny a doplnenia nepodstatné, Komisia žiadosť schváli alebo zamietne. V prípade schválenia zmien a doplnení, ktoré majú za následok úpravu prvkov uvedených v článku 50 ods. 2, Komisia tieto prvky uverejní v
Úradnom vestníku Európskej únie
.
Aby sa zmena a doplnenie považovali za nepodstatné v prípade systému kvality opísaného v hlave II, nesmú:
a)
sa týkať hlavných vlastností výrobku;
b)
zmeniť spojenie uvedené v článku 7 ods. 1 písm. f) bode i) alebo ii);
c)
zahŕňať zmenu názvu alebo akejkoľvek časti názvu výrobku;
d)
mať vplyv na vymedzenú zemepisnú oblasť ani
e)
predstavovať nárast obmedzení obchodu s daným výrobkom alebo jeho surovinami.
…“
Článok 6 delegovaného nariadenia č. 664/2014, nazvaný „Zmena špecifikácie výrobku“, vo svojich odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.   Žiadosť o zmenu špecifikácie výrobku v zmysle článku 53 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, ktorá nie je nepodstatná, musí obsahovať úplný opis a konkrétne dôvody každej zmeny. Opis v prípade každej zmeny musí obsahovať podrobné porovnanie pôvodnej špecifikácie výrobku, a ak je to relevantné, pôvodného jednotného dokumentu s navrhovaným zmeneným znením.
Žiadosť musí byť vypracovaná tak, aby si nevyžadovala nijaké ďalšie objasnenia. Musí obsahovať všetky zmeny špecifikácie výrobku, a ak je to relevantné, jednotného dokumentu, v prípade ktorého sa žiada schválenie.
…
2.   Žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie výrobku týkajúce sa chránených označení pôvodu alebo chránených zemepisných označení sa predkladajú orgánom členského štátu, s ktorým súvisí zemepisná oblasť označenia pôvodu alebo zemepisného označenia. … Ak členský štát usúdi, že požiadavky nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a ustanovení prijatých podľa neho sú splnené, môže Komisii predložiť dokumentáciu k žiadosti o nepodstatnú zmenu. …
Žiadosť o nepodstatnú zmenu smie obsahovať iba nepodstatné zmeny v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Tieto nepodstatné zmeny sa v nej musia opísať, musia sa poskytnúť súhrnné dôvody, ktoré k nim viedli, a musí sa preukázať, že navrhované zmeny sa skutočne môžu považovať za nepodstatné v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Žiadosť v prípade každej zmeny musí obsahovať porovnanie pôvodnej špecifikácie výrobku, a ak je to relevantné, pôvodného jednotného dokumentu s navrhovaným zmeneným znením. Musí byť vypracovaná tak, aby si nevyžadovala nijaké ďalšie objasnenia, a musí obsahovať všetky zmeny špecifikácie výrobku, a ak je to relevantné, jednotného dokumentu, v prípade ktorého sa žiada schválenie.
Ak Komisia do troch mesiacov od doručenia žiadosti neinformuje žiadateľa inak, nepodstatné zmeny uvedené v článku 53 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 sa považujú za schválené.
Žiadosť o nepodstatnú zmenu, ktorá nie je v súlade s druhým pododsekom tohto odseku, sa neprijme. Tichý súhlas uvedený v treťom pododseku tohto odseku sa na takého žiadosti nevzťahuje. Ak sa dospeje k záveru, že žiadosť je neprijateľná, Komisia žiadateľa informuje do troch mesiacov od doručenia žiadosti.
Komisia schválenú nepodstatnú zmenu špecifikácie výrobku, ktorá nepredstavuje úpravu prvkov uvedených v článku 50 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zverejní.“
Článok 10 vykonávacieho nariadenia č. 668/2014, nazvaný „Procesné požiadavky na zmeny špecifikácie výrobku“, vo svojich odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.   Žiadosti o schválenie zmeny špecifikácie výrobku s chráneným označením pôvodu a chráneným zemepisným označením, ktorá nie je nepodstatná, sa vyhotovuje v súlade s formulárom stanoveným v prílohe V. Tieto žiadosti sa vypĺňajú v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 8 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Zmenený jednotný dokument sa vyhotovuje v súlade s formulárom stanoveným v prílohe I k tomuto nariadeniu. Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku v zmenenom jednotnom dokumente musí viesť k aktualizovanému zneniu navrhovanej špecifikácie výrobku.
…
2.   Žiadosti o schválenie zmeny, ktorá je nepodstatná, uvedené v článku 53 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 sa vyhotovujú v súlade s formulárom stanoveným v prílohe VII k tomuto nariadeniu.
K žiadostiam o schválenie zmeny chránených označení pôvodu alebo chránených zemepisných označení, ktorá je nepodstatná, sa priloží aktualizovaný jednotný dokument, ak bol zmenený, ktorý sa vyhotovuje v súlade s formulárom stanoveným v prílohe I. Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku v zmenenom jednotnom dokumente odkazuje na aktualizovanú verziu [musí viesť k aktualizovanému zneniu –
neoficiálny preklad
] navrhovanej špecifikácie výrobku.
Členské štáty doplnia žiadosti pochádzajúce z Únie o vyhlásenie, že žiadosť podľa nich spĺňa podmienky nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a ustanovenia prijaté na jeho základe, a o odkaz na uverejnenie aktualizovanej špecifikácie výrobku. Dotknutá skupina alebo orgány tretích strán pripoja k žiadostiam pochádzajúcim z tretích krajín aktualizované špecifikácie výrobku. Žiadosti o nepodstatnú zmenu v prípadoch uvedených v článku 6 ods. 2 piatom pododseku delegovaného nariadenia (EÚ) č. 664/2014 obsahujú v prípade žiadostí pochádzajúcich z členských štátov odkaz na uverejnenie aktualizovaných špecifikácií výrobku a v prípade žiadostí pochádzajúcich z tretích krajín aktualizovanú špecifikáciu výrobku.
…“
Žiadosť o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP „Comté“ bola schválená rozhodnutím Komisie 1. júna 2018 (
Ú. v. EÚ C 187, 2018, s. 7
).
Podľa znenia bodu 5.1.18 špecifikácie CHOP „Comté“:
„Dojiť sa musí dvakrát denne, ráno a večer, a to pravidelne v danú hodinu, a preto automatizované dojenie nie je možné. Použitie dojacieho robota je zakázané.
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
Dňa 8. septembra 2017 ministerstvo poľnohospodárstva a potravinárstva a ministerstvo hospodárstva a financií prijali dekrét, ktorým sa pristúpilo k homologizácii špecifikácie CHOP „Comté“, tak ako bola zmenená a doplnená na návrh INAO s cieľom predložiť túto špecifikáciu Komisii na schválenie v súlade s postupom uvedeným v článku 53 nariadenia č. 1151/2012.
Táto zmena uvedenej špecifikácie, považovaná za nepodstatnú, mala za cieľ doplnením jej bodu 5.1.18 zakázať používanie dojacieho robota vo výrobe mlieka určeného na výrobu syru Comté.
Žalobou podanou 16. novembra 2017 na Conseil d’État (Štátna rada, Francúzsko), skupina GAEC Jeanningros žiadala o zrušenie uvedeného dekrétu z 8. septembra 2017 v rozsahu, v akom homologizáciou potvrdzuje tento zákaz.
Zatiaľ čo toto konanie ešte prebiehalo, Komisia rozhodnutím uverejneným 1. júna 2018 (
Ú. v. EÚ C 187, 2018, s. 7
) na základe článku 6 ods. 2 tretieho pododseku delegovaného nariadenia č. 664/2014 schválila žiadosť o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP „Comté“, o ktorú ide vo veci samej, v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia č. 1151/2012.
V tomto kontexte sa vnútroštátny súd pýta, či schválenie nepodstatnej zmeny špecifikácie CHOP zo strany Komisie podľa článku 53 ods. 2 druhého pododseku nariadenia č. 1151/2012 nemá za dôsledok, že žaloba proti aktu, ktorým príslušné vnútroštátne orgány predložili novú špecifikáciu obsahujúcu uvedenú nepodstatnú zmenu Komisii na jej schválenie, ktorá mu bola predložená, sa stala bezpredmetnou.
V tejto súvislosti vnútroštátny súd poznamenáva, že tento výklad, ktorý vyplýva z jeho ustálenej judikatúry, však vychádza z predpokladu, že nerozhodne o súlade predmetnej špecifikácie s právom.
Vnútroštátny súd sa však pýta na zlučiteľnosť jeho vlastnej judikatúry s právom Únie, najmä s článkom 47 Charty vzhľadom na dôsledky, ktoré môže mať zrušenie rozhodnutí vnútroštátnych orgánov týkajúcich sa žiadosti o zmenu špecifikácie CHOP, na platnosť zápisu vykonaného Komisiou.
Za týchto podmienok Conseil d’État (Štátna rada) rozhodla prerušiť konanie a položiť túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa článok 53 [nariadenia č. 1151/2012], článok 6 [delegovaného nariadenia č. 664/2014] a článok 10 [vykonávacieho nariadenia č. 668/2014] v spojení s článkom 47 [Charty] vykladať v tom zmysle, že v osobitnom prípade, keď Komisia… vyhovie žiadosti vnútroštátnych orgánov členského štátu o zmenu špecifikácie určitého názvu a o zápis [CHOP], pričom táto žiadosť je ešte predmetom žaloby prejednávanej vnútroštátnymi súdmi tohto štátu, uvedené súdy môžu zastaviť konanie vo veci, ktorú prejednávajú, alebo vzhľadom na účinky prípadného zrušenia napadnutého aktu na platnosť zápisu do registra vykonaného Komisiou… musia rozhodnúť o zákonnosti tohto aktu vnútroštátnych orgánov?“
O prejudiciálnej otázke
Svojou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa majú článok 53 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012, článok 6 delegovaného nariadenia č. 664/2014 a článok 10 vykonávacieho nariadenia č. 668/2014 v spojení s článkom 47 Charty vykladať v tom zmysle, že keď Komisia vyhovela žiadosti orgánov členského štátu o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP, vnútroštátne súdy, na ktoré bola podaná žaloba týkajúca sa zákonnosti rozhodnutia prijatého týmito orgánmi o tejto žiadosti na účely jej zaslania Komisii, v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012, môžu rozhodnúť, že je potrebné zastaviť konanie o spore, ktorý prejednávajú.
Na úvod treba uviesť, že špecifikácia, na základe ktorej bolo CHOP zapísané, môže v súlade s postupom, ktorý na tento účel stanovujú články 49 až 52 nariadenia č. 1151/2012, byť predmetom zmeny pri rešpektovaní ustanovení článku 53 tohto nariadenia. Tento článok vo svojom odseku 2 odlišuje medzi zmenami „ktoré nie sú nepodstatné“, na ktoré sa uplatňuje postup stanovený pre zápis CHOP v článkoch 49 až 52 uvedeného nariadenia, a „nepodstatné“ zmeny, ktoré sú definované v článku 53 ods. 2 druhom pododseku toho istého nariadenia a ktoré podliehajú tam stanovenému zjednodušenému postupu.
V prejednávanej veci je nesporné, že ide o rozhodnutie týkajúce sa žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie v zmysle tohto posledného uvedeného ustanovenia.
Na účely posúdenia vplyvu schválenia takej zmeny Komisiou na žalobu o neplatnosť rozhodnutia vnútroštátnych orgánov týkajúceho sa tejto zmeny, ktorá je predložená pred vnútroštátnym súdom, treba konštatovať, že nariadenie č. 1151/2012 zavádza rozdelenie právomocí medzi dotknutý členský štát a Komisiu (pozri analogicky rozsudok zo 6. decembra 2001, Carl Kühne a i.,
C‑269/99
,
EU:C:2001:659
, bod
).
Súdny dvor totiž konštatoval, že nariadenie Rady (EHS) č. 2081/92 zo 14. júla 1992 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (
Ú. v. ES L 208, 1992, s. 1
; Mim. vyd. 03/013, s. 4), ktoré stanovilo konanie o zápise, ktoré v podstate zodpovedá konaniu o zápise uvedenému v článkoch 49 až 52 nariadenia č. 1151/2012, zaviedlo systém rozdelenia právomocí najmä v tom zmysle, že rozhodnutie o zápise označenia ako CHOP môže Komisia prijať len vtedy, ak jej dotknutý členský štát predložil na tento účel žiadosť, a že takúto žiadosť možno podať, len ak tento členský štát overil, že je oprávnená. Tento systém rozdelenia právomocí je odôvodnený predovšetkým skutočnosťou, že zápis predpokladá overenie splnenia určitého počtu podmienok, čo vo veľkej miere vyžaduje detailnú znalosť okolností osobitných pre dotknutý členský štát, ktoré môžu najlepšie skontrolovať príslušné orgány tohto štátu (pozri analogicky rozsudky zo 6. decembra 2001, Carl Kühne a i.,
C‑269/99
,
EU:C:2001:659
, bod
, ako aj z 2. júla 2009, Bavaria a Bavaria Italia,
C‑343/07
,
EU:C:2009:415
, bod
).
Okrem toho vzhľadom na rozhodovaciu právomoc, ktorá v tomto systéme rozdelenia právomocí prináleží len vnútroštátnym orgánom, iba vnútroštátnym súdom prislúcha rozhodnúť o zákonnosti aktov prijatých týmito orgánmi, ako sú akty týkajúce sa žiadostí o zápis označenia, ktoré sú nevyhnutnou etapou postupu prijatia aktu Únie, keďže inštitúcie Únie majú vo vzťahu k týmto aktom len obmedzenú alebo žiadnu mieru posúdenia, pričom pokiaľ ide o akty týchto inštitúcií, ako sú rozhodnutia o zápise, tieto zase podliehajú súdnemu preskúmaniu Súdneho dvora (pozri analogicky rozsudky zo 6. decembra 2001, Carl Kühne a i.,
C‑269/99
,
EU:C:2001:659
, body
a
, ako aj z 2. júla 2009, Bavaria a Bavaria Italia,
C‑343/07
,
EU:C:2009:415
, body
a
).
Z toho vyplýva, že vnútroštátnym súdom prislúcha skúmať nezrovnalosti, ktoré vnútroštátny akt, ako je akt týkajúci sa žiadosti o zápis označenia, prípadne obsahuje, pričom sa na tento účel môžu prípadne obrátiť na Súdny dvor v rámci prejudiciálneho konania za rovnakých podmienok preskúmania, aké platia pre akýkoľvek konečný akt vydaný rovnakým vnútroštátnym orgánom, ktorý môže spôsobiť ujmu na právach (pozri v tomto zmysle rozsudky z 3. decembra 1992, Oleificio Borelli/Komisia,
C‑97/91
,
EU:C:1992:491
, body
až
; zo 6. decembra 2001, Carl Kühne a i.,
C‑269/99
,
EU:C:2001:659
, bod
, a z 2. júla 2009, Bavaria a Bavaria Italia,
C‑343/07
,
EU:C:2009:415
, bod
).
Súd Únie totiž nie je príslušný v rámci žaloby podanej na základe článku 263 ZFEÚ rozhodovať o zákonnosti aktu prijatého vnútroštátnym orgánom, pričom toto konštatovanie nemôže byť vyvrátené okolnosťou, že predmetný akt je súčasťou rozhodovacieho procesu Únie (pozri analogicky rozsudok z 3. decembra 1992, Oleificio Borelli/Komisia,
C‑97/91
,
EU:C:1992:491
, body
a
).
Ako to uviedol generálny advokát v bodoch 51 až 59 svojich návrhov, túto judikatúru, ktorá sa spája s konaním o zápise CHOP, možno prebrať na konania o zmene tak nepodstatnej, ako aj nie nepodstatnej, opísané v bode 21 tohto rozsudku.
V tejto súvislosti, pokiaľ ide o žiadosti o zmeny špecifikácie CHOP, ktoré nie sú nepodstatné, v uvedenom bode 21 bolo poznamenané, že v zmysle odkazu, ktorý uvádza článok 53 ods. 2 prvý pododsek nariadenia č. 1151/2012, podliehajú rovnakému postupu, aký je uplatniteľný na zápis CHOP.
Pokiaľ ide o žiadosti o nepodstatné zmeny, o aké ide v konaní vo veci samej, na ktoré sa vzťahuje článok 53 ods. 2 druhý pododsek tohto nariadenia, podliehajú podľa ustanovení článku 6 ods. 2 delegovaného nariadenia č. 664/2014 a článku 10 ods. 2 vykonávacieho nariadenia č. 668/2014 zjednodušenému postupu, ale v podstate podobnému uvedenému postupu zápisu, keďže tento postup takisto zavádza systém rozdelenia právomocí medzi orgánmi dotknutého členského štátu a Komisiou, pokiaľ ide jednak o overenie súladu žiadosti o zmenu s požiadavkami, ktoré vyplývajú z týchto nariadení, ako aj z nariadenia č. 1151/2012, a jednak pokiaľ ide o schválenie tejto žiadosti.
Z vyššie uvedeného vyplýva, že v súlade s judikatúrou pripomenutou v bode 26 tohto rozsudku, vnútroštátnym súdom prislúcha, aby preskúmali nezrovnalosti, ktoré prípadne obsahuje vnútroštátny akt týkajúci sa žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP, akým je dekrét z 8. septembra 2017 vo veci samej.
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora prináleží súdom členských štátov, aby v zmysle zásady lojálnej spolupráce uvedenej v článku 4 ods. 3 ZEÚ zabezpečili súdnu ochranu práv, ktoré osobám podliehajúcim súdnej právomoci vyplývajú z práva Únie, pričom článok 19 ods. 1 ZEÚ okrem iného ukladá členským štátom povinnosť ustanoviť v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje právo Únie, prostriedky nápravy potrebné na zabezpečenie účinnej súdnej ochrany (rozsudok z 8. novembra 2016, Lesoochranárske zoskupenie VLK,
C‑243/15
,
EU:C:2016:838
, bod
, a z 26. júla 2017, Sacko,
C‑348/16
,
EU:C:2017:591
, bod
).
Táto povinnosť uložená členským štátom zodpovedá právu na účinný prostriedok nápravy pred nestranným súdom zakotvenému v článku 47 Charty, ktoré predstavuje potvrdenie zásady účinnej súdnej ochrany (pozri v tomto zmysle rozsudky z 26. júla 2017, Sacko,
C‑348/16
,
EU:C:2017:591
, body
a
, ako aj z 26. júna 2019, Craeynest a i.,
C‑723/17
,
EU:C:2019:533
, bod
), a na ktoré sa navyše v súvislosti s postupom zápisu odvoláva článok 49 ods. 4 nariadenia č. 1151/2012.
V prejednávanej veci teda treba s prihliadnutím na túto zásadu určiť, či vnútroštátny súd, ktorý prejednáva žalobu podanú proti aktu vnútroštátnych orgánov týkajúcemu sa žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP v zmysle článku 53 ods. 2 druhého pododseku nariadenia č. 1151/2012, môže rozhodnúť, že konanie o spore, ktorý prejednáva, je potrebné zastaviť z dôvodu, že Komisia vyhovela tejto žiadosti o zmenu.
V tejto súvislosti, ako to poznamenal generálny advokát v bode 58 svojich návrhov, rozhodnutia vnútroštátnych orgánov o nepodstatných zmenách sú vyňaté z výlučnej právomoci súdu Únie ako samostatné akty nevyhnutné na to, aby o nich Komisia následne rozhodla. Vzhľadom na veľmi obmedzenú mieru voľnej úvahy, ktorú má Komisia v tejto súvislosti, boli všetky okolnosti, ktoré odôvodňujú schválenie uvedených zmien špecifikácií, v skutočnosti zohľadnené v rozhodnutiach vnútroštátnych orgánov.
Z toho vyplýva, že rozhodnutie, ktorým Komisia schvaľuje takúto žiadosť o zmenu vychádza z rozhodnutia, ktoré vo vzťahu k tejto žiadosti prijímajú orgány príslušného členského štátu, a preto je nevyhnutne podmienené týmto posledným uvedeným rozhodnutím, a to o to viac, že miera voľnej úvahy priznaná Komisii počas tohto schvaľovania je v podstate, ako vyplýva z odôvodnenia 58 nariadenia č. 1151/2012 obmedzená na overenie toho, že žiadosť obsahuje požadované informácie a že neobsahuje evidentné chyby (pozri analogicky rozsudky zo 6. decembra 2001, Carl Kühne a i.,
C‑269/99
,
EU:C:2001:659
, bod
, ako aj z 2. júla 2009, Bavaria a Bavaria Italia,
C‑343/07
,
EU:C:2009:415
, bod
).
Za týchto podmienok skutočnosť, že vnútroštátny súd, ktorý rozhoduje o žalobe týkajúcej sa zákonnosti rozhodnutia vnútroštátnych orgánov o žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP, sa domnieva, že je potrebné zastaviť konanie o tejto žalobe z dôvodu, že Komisia túto žiadosť schválila, by ohrozovala účinnú súdnu ochranu, ktorú má tento súd zabezpečovať, pokiaľ ide o takéto žiadosti o zmenu.
Platí to o to viac, keďže konanie týkajúce sa žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie uvedené v článku 53 ods. 2 druhom pododseku nariadenia č. 1151/2012 na rozdiel od toho, čo je stanovené, pokiaľ ide o zmenu špecifikácie, ktorá nie je nepodstatná, neuvádza možnosť podať námietku voči navrhovanej zmene. Za týchto okolností žaloba týkajúca sa zákonnosti rozhodnutia vnútroštátnych orgánov o schválení tejto žiadosti o nepodstatnú zmenu predstavuje pre fyzické alebo právnické osoby dotknuté takým rozhodnutím jedinú možnosť ako proti nemu namietať.
Prípadné zrušenie takého rozhodnutia vnútroštátnych orgánov by zbavilo rozhodnutie Komisie jeho základu, a preto by prinášalo preskúmanie veci z jej strany (pozri v tomto zmysle rozsudok z 26. októbra 2017, Global Steel Wire a i./Komisia,
C‑454/16 P až C‑456/16 P a C‑458/16 P
, neuverejnený,
EU:C:2017:818
, bod
, ako aj citovanú judikatúru).
Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 53 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012, článok 6 delegovaného nariadenia č. 664/2014 a článok 10 vykonávacieho nariadenia č. 668/2014 v spojení s článkom 47 Charty sa majú vykladať v tom zmysle, že keď Komisia vyhovela žiadosti orgánov členského štátu o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP, vnútroštátne súdy, na ktoré bola podaná žaloba týkajúca sa zákonnosti rozhodnutia prijatého týmito orgánmi o tejto žiadosti na účely jej zaslania Komisii, v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012, nemôžu len z tohto jediného dôvodu rozhodnúť, že je potrebné zastaviť konanie o spore, ktorý prejednávajú.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (štvrtá komora) rozhodol takto:

Článok 53 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, článok 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012, a článok 10 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie sa majú vykladať v tom zmysle, že keď Európska komisia vyhovela žiadosti orgánov členského štátu o nepodstatnú zmenu špecifikácie chráneného označenia pôvodu, vnútroštátne súdy, na ktoré bola podaná žaloba týkajúca sa zákonnosti rozhodnutia prijatého týmito orgánmi o tejto žiadosti na účely jej zaslania Komisii, v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012, nemôžu len z tohto jediného dôvodu rozhodnúť, že je potrebné zastaviť konanie o spore, ktorý prejednávajú.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: francúzština.