CELEX: 62019CJ0117
Преюдициално запитване
Митнически съюз
Регламент за изпълнение (ЕС) № 999/2014
Окончателно антидъмпингово мито върху вноса на твърди изкуствени торове със съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 % на единица тегло
Определение
Регламент (ЕО) № 945/2005
Определяне на тегловното съдържание на амониев нитрат
Презумпция, съгласно която продукт със съдържание на азот, надвишаващо 28 % на единица тегло, е със съдържание на амониев нитрат, надвишаващо 80 % на единица тегло

Преюдициалното запитване се отнася до тълкуването на Регламент (ЕО) № 945/2005 на Съвета от 21 юни 2005 година за изменение на Регламент (ЕО) № 658/2002 относно въвеждане на окончателно антидъмпингово мито по вноса на амониев нитрат с произход от Русия и Регламент (ЕО) № 132/2001 за налагане на окончателно антидъмпингово мито по вноса на амониев нитрат с произход, inter alia, от Украйна след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96 (
ОВ L 160, 2005 г., стр. 1
).
Запитването е отправено в рамките на спор между „Linas Agro“ AB и Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (Митническа дирекция към Министерството на финансите на Република Литва) (наричана по-нататък „централният данъчен орган“) по повод плащането на окончателни антидъмпингови мита във връзка с внос на амониевонитратен тор.
Правната рамка
Основните регламенти
Вносът в главното производство, който е осъществен през периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2017 г., е уреден последователно с Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 година за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (
ОВ L 343, 2009 г., стр. 51
), а след това и с Регламент (ЕС) 2016/1036 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2016 година за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейския съюз (
ОВ L 176, 2016 г., стр. 21
) (наричани по-нататък „основните регламенти“). Доколкото обаче относимите разпоредби от посочените регламенти не са претърпели съществени изменения, в настоящото решение ще бъдат цитирани само приложимите разпоредби от Регламент 2016/1036.
Член 11 от Регламент 2016/1036, озаглавен „Срок на действие, преглед и възстановяване“, предвижда в параграфи 1—3:
„1.   Антидъмпинговите мерки са в сила в степента и за времето, които са необходими, за да се неутрализира ефектът от причиняващия вреда дъмпинг.
2.   Срокът на действие на окончателните антидъмпингови мита изтича пет години от датата на налагането им или пет години от датата на приключване на последния по ред преглед на дъмпинга и вредата от него, освен ако по време на някой преглед не е установено, че изтичането на този срок вероятно ще доведе до продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него. Прегледи при изтичането на срока на действие на митата се предприемат по инициатива на Комисията или по искане на или от името на производителите на Съюза, като мярката остава в сила до приключване на посочения преглед.
Преглед при изтичането на срока на действие се предприема, когато в искането се съдържат достатъчно доказателства, че изтичането на действието на мерките по всяка вероятност ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него. Вероятността може да бъде подкрепена, например, с доказателства за продължаващ дъмпинг и вреда или доказателства, че отстраняването на вредата се дължи изцяло или отчасти на съществуването на мерки, или доказателства, че положението на износителите или условията на пазара са такива, че биха указали вероятност от по-нататъшен вредоносен дъмпинг.
При провеждане на разследванията по настоящия параграф, на износителите, вносителите, представителите на страната на износа и на производителите от Съюза се предоставя възможност да развият, опровергаят или изразят становища по въпросите, повдигнати в искането за преглед, като в направените заключения се отчитат пълно всички съответни и надлежно подкрепени с документи доказателства, представени във връзка с въпроса доколко е вероятно или не изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него.
Известие за предстоящото изтичане на срока на действие се публикува в
Официален вестник на Европейския съюз
в подходящ момент през последната година от прилагането на мерките, както е определено в настоящия параграф. След това, но не по-късно от три месеца преди изтичането на петгодишния период, производителите от Съюза имат право да подадат искане за преглед в съответствие с втора алинея. Публикува се и известие за действителното изтичане на срока на действие на мерките по настоящия параграф.
3.   Необходимостта от продължаване на действието на мерките може също да се преразглежда, ако това е оправдано — по инициатива на Комисията или по искане на държава членка — или, в случаите когато е изминал разумен период от най-малко една година от налагането на окончателната мярка, по искане на всеки износител или вносител или от производителите от Съюза, като искането съдържа достатъчно доказателства в подкрепа на необходимостта от подобен междинен преглед.
Процедура по междинен преглед започва, когато искането съдържа достатъчно доказателства, че продължаване на действието на мярката не е вече необходимо за компенсиране на дъмпинга и/или че няма вероятност причиняването на вреда да продължи или да се повтори, ако мярката се отмени или измени, или че действащата мярка не е или вече не е достатъчна за неутрализиране на дъмпинга, който причинява вреда.
При провеждане на разследванията съгласно настоящия параграф Комисията има право,
inter alia
, на преценка доколко е налице съществена промяна на обстоятелствата по отношение на дъмпинга и вредата от него и доколко съществуващите мерки постигат желания ефект да отстранят вредата, по-рано установена съгласно член 3. За тази цел при окончателната преценка се вземат предвид всички релевантни и надлежно подкрепени от документи доказателства“.
Член 13 от този регламент, озаглавен „Заобикаляне“, предвижда в параграф 1, първа до трета алинея:
„Обхватът на антидъмпинговите мита, наложени съгласно настоящия регламент, може да бъде разширен върху вноса от трети страни на сходни продукти, независимо дали последните са леко видоизменени или не, или за внос на леко видоизменени сходни продукти от страната, подложена на мерките, или части от същите, когато е налице заобикаляне на действащите мерки.
Обхватът на антидъмпингови мита, които не надвишават остатъчното антидъмпингово мито, наложено в съответствие с член 9, параграф 5 може да бъде разширен и върху вноса от дружества, които се ползват от индивидуални мита в страните, подложени на мерки, когато е налице заобикаляне на действащите мерки.
Заобикалянето се определя като промяна в схемите на търговия между трети страни и Съюза или между отделни дружества и страната, обект на мерките и Съюза, което произтича от практика, процес или дейност, за които няма достатъчно основание или икономическа обосновка освен налагането на митото, и когато има доказателства за нанесена вреда или за това че коригиращият ефект на митото е изложен на риск по отношение на цените и/или количествата на сходния продукт, и когато има доказателства за дъмпинг във връзка с предварително определените нормални стойности за сходните продукти, ако това е необходимо съгласно разпоредбите на член 2“.
Член 14 от Регламент 2016/1036, озаглавен „Общи разпоредби“, предвижда в параграф 1, първа алинея, първо изречение:
„Временни или окончателни антидъмпингови мита се налагат с регламент и се събират от държавите членки под формата, в определения размер и в съответствие с всички останали критерии, определени в регламента, с който се налагат митата“.
Регламент за изпълнение (ЕС) № 999/2014
Съображения 1, 2 и 44—48 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 999/2014 на Комисията от 23 септември 2014 година за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Русия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 (
ОВ L 280, 2014 г., стр. 19
) гласят :
„(1)
С Регламент (ЕО) № 2022/95 [на Съвета от 16 август 1995 година за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Русия (
ОВ L 198, 1995 г., стр. 1
)] Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат, понастоящем класиран в кодове по КН 31023090 и 31024090, с произход от Русия. След последващо разследване, при което беше констатирано, че ефектът от митото е бил неутрализиран, мерките бяха изменени с Регламент (ЕО) № 663/98 на Съвета [от 23 март 1998 година за изменение на Регламент (ЕО) № 2022/95 (
ОВ L 93, 1998 г., стр. 1
)]. След провеждането на първо преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие и първо междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграфи 2 и 3 от [Регламент (ЕО) № 1225/2009] Съветът наложи — с Регламент (ЕО) № 658/2002 [на Съвета от 15 април 2002 година за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Русия (
ОВ L 102, 2002 г., стр. 1
)] — окончателно антидъмпингово мито в размер на 47,07 EUR на тон върху вноса на амониев нитрат, класиран в кодове по КН 31023090 и 31024090, с произход от Русия. Впоследствие бе проведено и междинно преразглеждане на продуктовия обхват в съответствие с член 11, параграф 3 от [Регламент № 1225/2009] и с Регламент (ЕО) № 945/2005 на Съвета бе наложено окончателно антидъмпингово мито с размер между 41,42 EUR и 47,07 EUR на тон върху вноса на твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, класирани в кодове по КН 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 и ex31059020 с произход от Русия.
(2)
След провеждането на второ преразглеждане с оглед изтичане срока на действие и на второ частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграфи 2 и 3 от [Регламент № 1225/2009] с Регламент (ЕО) № 661/2008 [на Съвета от 8 юли 2008година за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Русия вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 и частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96 (
ОВ L 185, 2008г., стр. 1
)] Съветът остави мерките в сила. […]
[…]
(44)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като продукта, определен в Регламент (ЕО) № 661/2008, т.е. твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, понастоящем класирани в кодове по КН 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 и ex31059020 с произход от Русия (АН или „разглеждан продукт“). […]
(45)
Основната суровина, използвана в производството на АН, е газ, който съставлява между 70 % и 80 % от общите производствени разходи. Разширяването на продуктовия обхват през 2005 г. има за цел да обхване също така и амониев нитрат с добавка на фосфор и/или калий, тъй като е установено, че тези смеси по същество имат същите основни физически и химически характеристики и едни и същи агрономически свойства.
(46)
Следва да се отбележи, че в кодове по КН 31023090 и 31024090 (съответно „амониев нитрат, различен от такъв във воден разтвор“ и „смеси от амониев нитрат с калциев карбонат или други неорганични материали без подхранващи свойства, с тегловно съдържание на азот, превишаващо 28 %“) може да се включи АН, използван за промишлени цели (като например производството на експлозиви), както и АН, употребяван за селскостопански цели. И двата вида имат еднакви технически и химически характеристики, взаимозаменяеми са и могат да бъдат считани за разглеждан продукт.
(47)
След разгласяването представителите на руските органи заявиха, че разширяването на продуктовия обхват през 2005 г. не е в съответствие с антидъмпинговото споразумение на СТО [Световна търговска организация], тъй като така нямало да има определяне на дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка по отношение на допълнителните продукти, обхванати от разширяването на продуктовия обхват през 2005 г.
(48)
Това твърдение е неоснователно поради причините, вече посочени в съображение 22, и беше отхвърлено“.
Съгласно член 1, параграф 1 от посочения регламент за изпълнение „[н]алага се окончателно антидъмпинговото мито върху вноса на твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, понастоящем класирани в кодове по КН […] ex31052010 […] и с произход от Русия“.
Съгласно член 1, параграф 2, буква в) от посочения регламент за изпълнение размерът на окончателното антидъмпингово мито (в евро за тон) за стоки, които са произведени от дружества, различни от посочените в член 1, параграф 2, букви а) и б) (допълнителен код по ТАРИК A 999), е фиксиран на 42,83 евро за тон за твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P2O5, и калий, изчислено като K2O, 6 % или повече, но по-малко от 9 % (код по КН 31052010, код по ТАРИК 50).
Регламент № 945/2005
Съображения 4, 6, 7, 16, 20—23, 28, 35 и 37 от Регламент № 945/2005 гласят:
„(4)
На 15 март 2004 г. Комисията получи молба съгласно член 11, параграф 3 от [Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 година за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (
ОВ L 56, 1996 г., стр. 1
)] да направи преразглеждане на обхвата на съществуващите мерки с оглед включване на нови видове продукти.
[…]
(6)
Молбата касаеше нови видове на продукта, определени като изкуствени торове с амониев нитрат, със съдържание на азот (N), надхвърлящо 28 % и до 33 % на единица тегло, към който бяха добавени до и включително 5 % еквивалент на P2O5 (подхранващо вещество с фосфор P) и/или включително и до 5 % еквивалент на K2O (подхранващо вещество с калий K), комбинирани, смесени или преработени. Тези продукти се наричат по-долу „споменати в молбата нови видове на продукта“.
(7)
Твърдеше се, че споменатите в молбата нови видове продукт по същество имат същите основни физически и химически характеристики, както и въпросният продукт и се продават по същите търговски канали на същите крайни потребители за същите цели. Освен това в молбата се споменаваше, че новите видове продукт са били класифицирани при вноса им в Общността със следните кодове по КН: 31051000, 31052010, 31052090, 31055100, 31055900 и 31059091.
[…]
Б. ВЪПРОСНИЯТ ПРОДУКТ СЪГЛАСНО ПЪРВОНАЧАЛНИТЕ РЕГЛАМЕНТИ
(16)
Въпросният продукт е амониев нитрат с произход от Русия и Украйна, попадащ под кодове по КН 31023090 (амониев нитрат не във воден разтвор) и 31024090 (смес на амониев нитрат с калциев карбонат или други неорганични неторови вещества, със съдържание на N, надхвърлящо 28 % на единица тегло). Амониевият нитрат е твърд азотен тор, обикновено използван в земеделието. Произвежда се от амоняк и азотна киселина и съдържанието му на N надхвърля 28 % на единица тегло. Той е във форма на перли или гранули.
[…]
C. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
[…]
1. Физически и химически характеристики и крайни приложения на въпросния продукт и на споменатите в молбата нови видове на продукта
(20)
Въпросният продукт се произвежда от амоняк (NH3) и азотна киселина (HNO3), чието съчетание дава в резултат амониев нитрат (NH4NO3, наричан по-долу „AN“). Съдържанието на N във въпросния продукт надхвърля 28 % на единица тегло (нормално варира между 33 % и 34 %). Съотношението между съдържанието на AN и съдържанието на N, което зависи от атомното тегло на елементите, е 2.86. Съответно, тъй като въпросният продукт съдържа над 28 % N на единица тегло, той автоматично съдържа над 80 % AN на единица тегло (нормално между 94 % и 97 %). Както се посочва в съображение 17, въпросният продукт съдържа също така незначителни количества вещества и/или хранителни вещества, чието цялостно съдържание никога не може да надхвърли 20 % на единица тегло, като се има предвид, че минимум 80 % от засегнатия продукт са представени от AN.
(21)
Две основни черти характеризират състава на въпросния продукт — изражението на съдържанието на N и общото ниво на съдържанието на N и AN. N е изразен като нитратен азот (нитратен йон NO3-) и като амонячен азот (амонячен йон NH4+), а съотношението между двата е 1:1. Нивото на съдържанието на N винаги надхвърля 28 % на единица тегло и съответно, както се вижда по-горе, нивото на AN винаги надхвърля 80 % на единица тегло.
(22)
По отношение на споменатите в молбата нови видове на продукта беше констатирано, че те също са произведени от амоняк и азотна киселина, че съдържанието на N надхвърля 28 % на единица тегло и съответно съдържанието на AN надхвърля 80 % на единица тегло. Освен AN тези нови видове на продукта могат също да съдържат незначителни количества вещества и/или хранителни вещества. В тези продукти N също така е изразен като нитратен азот и като амонячен азот, а съотношението между двата е приблизително 1:1.
(23)
Споменатите в молбата нови видове на продукта обаче са преминали през допълнителен процес, целящ добавяне на основни хранителни вещества […], различни от N, т.е. P и/или K, които трансформират продукта в комбиниран изкуствен тор […]. Този комбиниран изкуствен тор може да се получи химически или чрез комбиниране. Въпреки добавянето на други основни хранителни вещества и независимо от вида на трансформацията (химическа или комбиниране) беше установено, че този процес не влияе върху нито една от основните химически характеристики на съдържащия се AN, т.е. изражението на съдържанието на N и общото ниво на N и AN, които съответно надхвърлят 28 % и 80 % на единица тегло.
[…]
(28)
Затова се стигна до заключението, че от химическа и от физическа/агрономическа гледна точка споменатите в молбата нови видове на продукта не могат да се разглеждат като въпросния продукт поради присъствието на основни хранителни вещества, различни от N, а именно P и/или K. Въпросният продукт и споменатите в молбата нови видове на продукта обаче са идентични по отношение на съдържанието им на AN — докато то надхвърля 80 % на единица тегло — незначителните количества вещества и хранителни вещества, които биха могли да съдържат, както и основните им крайни приложения. Следователно съдържанието на AN и незначителните вещества и хранителни вещества в споменатите в молбата нови видове на продукта трябва също да се разглеждат като въпросния продукт.
[…]
3. Заключения
(35)
В светлината на горните констатации се стигна до заключение, че всички нови видове на продукта следва да се разглеждат като въпросния продукт изключително във връзка със съдържанието на AN в тях — стига то да надхвърля 80 % на единица тегло — заедно с незначителните вещества и хранителните вещества, но не и що се отнася до основните хранителни вещества P и K. Вследствие на това, за да се приложат съществуващите мерки само за въпросния продукт, включен във всички нови видове на продукта, изглежда оправдано пропорционалното прилагане на съществуващите мерки.
[…]
(37)
Най-накрая се стигна до заключението, че описанието на въпросния продукт в оперативната част на първоначалните регламенти трябва да се поясни: изразът „амониев нитрат“ трябва да се замени с „твърди изкуствени торове със съдържание на амониев нитрат, надхвърлящо 80 % на единица тегло“, за да се отбележи, че няколко изкуствени торове имат съдържание на AN, надхвърлящо 80 % на единица тегло и съдържание на N, изразено в нитратен азот и амонячен азот, надхвърлящи 28 % на единица тегло, и за да се избегне объркване между въпросния продукт и основното му съдържание (AN)“.
Бележката под линия към съображениe 20 от посочения регламент гласи:
„Атомното тегло на N е 14.0067, на H — водород — е 1.00794 и на O — кислород — 15.9994. Следователно общото тегло на AN e 80.04, от което 28.01 се представлява от N. Съотношението между AN и N отговаря на 2.86“.
Член 1, параграф 1 от посочения регламент предвижда:
„Член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 658/2002 се заменя със следното:
„1.   Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на твърди изкуствени торове със съдържание на амониев нитрат, надхвърлящо 80 % на единица тегло, попадащи под кодове по КН […] ex31052010, […], с произход от Русия“.
Комбинираната номенклатура
Комбинираната номенклатура (КН) се съдържа в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 година относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (
ОВ L 256, 1987 г., стр. 1
; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 4, стр. 3), изменен последователно, що се отнася до периода в главното производство, с Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/1754 на Комисията от 6 октомври 2015 г. (
ОВ L 285, 2015 г., стр. 1
) и Регламент за изпълнение (ЕС) 2016/1821 на Комисията от 6 октомври 2016 година (
ОВ L 294, 2016 г., стр. 1
).
Раздел VI, озаглавен „Продукти на химическата промишленост и други свързани с нея промишлености“, от част втора на КН, отнасяща се до „[т]аблица със ставките на митата“, включва по-специално глава 31 от КН, озаглавена „Торове“, в която се съдържа таблица със следния текст по отношение по-специално на позиция 3105 и нейните подпозиции:
Минерални или химични торове, съдържащи два или три от подхранващите елементи: азот, фосфор и калий; други торове; продукти от настоящата глава, представени под формата на таблетки или други подобни форми, или в опаковки с брутно тегло, непревишаващо 10 kg
[…]
[…]
3105 20
‐ Минерални или химични торове, съдържащи трите подхранващи елемента: азот, фосфор и калий
3105 20 10
‐ ‐ С тегловно съдържание на азот, превишаващо 10 % спрямо сух безводен продукт
3105 20 90
‐ ‐ Други
[…]
[…]
Интегрираната митническа тарифа на Европейските общности
Член 2 от Регламент № 2658/87, изменен, посочен в точка 13 от настоящото решение, предвижда:
„Комисията установява Интегрална тарифа на [Европейския съюз], наречена по-долу TARIC, която отговаря на изискванията на Общата митническа тарифа, на статистиката за външната търговия, на търговската, земеделската и други политики на [Съюза] относно вноса или износа на стоки. Комисията съставя интегрирана тарифа на Европейските общности, по-долу наричана „Taric“, основана на комбинираната номенклатура.
Тарифата се основава на Комбинираната номенклатура и включва:
а)
мерките, съдържащи се в настоящия регламент;
б)
допълнителни подразделения на [Съюза], цитирани като „подзаглавия на TARIC“, необходими за изпълнението на конкретни мерки на [Съюза], изброени в приложение II;
[…]“.
Кодът по ТАРИК 3105201050 е определен като „твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, и с тегловно съдържание на фосфор, изчислено като P
O
, и калий, изчислено като K
O, 6 % или повече, но по-малко от 9 %“.
Кодът по ТАРИК 3105201090 е определен като „Други“.
Спорът в главното производство и преюдициалните въпроси
В периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2017 г., Linas Agro, дружество, установено в Литва, внася на територията на Литва произведен от руското предприятие PAO Dorogobuzh амониевонитратен тор NPK 30‑4‑4, чието тегловно съдържание на азот е 30 %, съдържанието на фосфор е 4 % и съдържанието на калий е 4 %. В декларациите си за внос Linas Agro декларира внесените стоки с код по ТАРИК 3105209000 („Други минерални или химични торове, съдържащи трите подхранващи елемента: азот, фосфор и калий“) или с код по ТАРИК 3105201090 („Други минерални или химични торове с тегловно съдържание на азот, превишаващо 10 % спрямо сух безводен продукт“).
След извършена проверка, въз основа на сертификатите за качество, издадени от производителя, Kauno teritorinė muitinė (митническа служба Каунас, Литва) (наричана по-нататък „митническата служба“) установява, че тегловното съдържание на азот в разглеждания в главното производство изкуствен тор е 30 %, тоест повече от 28 %, а тегловното съдържание на фосфор и калий е съответно 4 %. Освен това митническата служба провежда лабораторни изследвания, които потвърждават, че тегловното съдържание на азот в изкуствения тор превишава 28 %.
Поради това и въз основа на предвидената в съображения 21—23 от Регламент № 945/2005 презумпция митническата служба стига до заключението, че тегловното съдържание на амониев нитрат в разглеждания в главното производство изкуствен тор във всички случаи превишава 80 %, а предвид съдържанието на други основни подхранващи елементи (фосфор и калий) торът следвало да бъде класиран в код по ТАРИК 3105201050 с допълнителен код по ТАРИК A 999.
След това митническата служба прилага по отношение на посочения изкуствен тор ставка на вносно мито от 6,5 % и налага окончателно антидъмпингово мито от 42,83 евро на тон, като приема, че Linas Agro дължи антидъмпингово мито в размер на 496302 EUR, както и суми за данък върху добавената стойност (ДДС), лихви за забава и глоба.
С решение от 16 ноември 2018 г. подадената от Linas Agro пред централния данъчен орган жалба е отхвърлена.
С посоченото решение централният данъчен орган потвърждава становището на митническата служба. Централният данъчен орган подчертава, че въз основа на презумпцията, установена в съображения 21—23 от Регламент № 945/2005, точното определяне на съдържанието на амониев нитрат с лабораторни изследвания не е необходимо, тъй като то се презумира. Предоставените от производителя на разглеждания в главното производство изкуствен тор документи, в които се посочват съдържащите се в него основни подхранващи елементи и тяхното ниво, са достатъчни за класирането на посочения тор и съответно за налагането на антидъмпингово мито.
На 12 декември 2018 г. Linas Agro подава жалба срещу решението пред Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (Комисия по данъчни спорове към правителството на Република Литва). Макар в жалбата си Linas Agro да не оспорва факта, че тегловното съдържание на основния подхранващ елемент в разглеждания в главното производство изкуствен тор, в случая азот, се равнява на 30 %, дружеството твърди, че само по себе си обстоятелството, че съдържанието на азот в тора надхвърля 28 %, не дава основание задължително да се приеме, че тегловното съдържание на амониев нитрат в тора превишава 80 %, както и че правилно торът е бил класиран в код по ТАРИК 3105201050. Всъщност делът на амониев нитрат в изкуствения тор не можело да бъде определен само въз основа на съотношението, посочено в съображенията на Регламент № 945/2005, между теглото на амониев нитрат и теглото на азота. Linas Agro подчертава, че посочените съображения нямат задължителна правна сила и следователно без никакво правно основание централният данъчен орган се е позовал на теоретичните презумпции, съдържащи се в посочените съображения по отношение на съдържанието на амониев нитрат в комбиниран тор като разглеждания в главното производство, а не на фактически данни от лабораторни изследвания.
Освен това Linas Agro оспорва и направеното от централния данъчен орган тълкуване на съображенията на Регламент № 945/2005, като отбелязва, че понятието „въпросният продукт“, посочено в съображение 17, означава амониев нитрат, а не комбиниран тор като разглеждания в главното производство. Поради това количеството азот не трябвало да се измерва спрямо общото тегло на комбинирания тор, а само спрямо теглото на съдържащия се в него амониев нитрат.
При тези обстоятелства Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (Комисия по данъчни спорове към правителството на Република Литва) решава да спре производството по делото и да постави на Съда следните преюдициални въпроси:
„1)
Следва ли изявленията в преамбюла на Регламент № 945/2005, и по-специално в съображения 20—23 — а именно че „ако съдържанието на азот във въпросния продукт надхвърля 28 % на единица тегло, то тогава съдържанието на амониев нитрат в продукта винаги надхвърля 80 % на единица тегло“ — да се разглеждат като установена презумпция, позволяваща да се направи заключението, че ако въпросният продукт (амониевонитратен тор) съдържа 28 % или повече азот (N), съдържанието на амониев нитрат (AN) в продукта винаги превишава 80 %?
2)
Приложима ли е тази презумпция за новите видове на въпросния продукт, посочени в Регламент № 945/2005, а именно торовете NPK със съдържание на азот (N) 28 % или повече на единица тегло, съотношение между амонячен и нитратен азот приблизително 1:1 и съдържание на фосфор (P) и/или калий (К) не повече от 12 % на единица тегло, като например разглеждания в настоящото производство тор NPK 30‑4‑4?
3)
Ако отговорът на горните въпроси е утвърдителен, посочената по‑горе презумпция в Регламент № 945/2005 има ли задължителна правна сила, тоест може ли да послужи като основание за класирането на торовете NPK, посочени [във втория въпрос], в кодовете по ТАРИК и съответно за целите на прилагането на действащите мерки (антидъмпингово мито), при положение че член 1, параграфи 1 и 3 от Регламент № 945/2005 (и съответно член 1, параграф 1 и член 1, параграф 2, буква в) от Регламент № 999/2014, който е бил в сила към момента на приключване на разглежданите процедури при внос) обвързват налагането на окончателно антидъмпингово мито не със съдържанието на химичния елемент азот (N) в даден продукт, а със съдържанието на химичното съединение амониев нитрат (AN) и съдържанието на фосфор и калий в продукта?
4)
Може ли за целите на класирането в кодове по ТАРИК на торовете NPK, посочени [във втория въпрос], и съответно за целите на прилагането на действащите мерки (антидъмпингово мито) — предвид посочените в съображения 35 и 36 от Регламент № 945/2005 цели за прилагане на съществуващите мерки за новите видове на продукта въз основа на принципа на пропорционалност и за опростяване на митническата процедура и прилагането на подходящите митнически ставки, съответстващи на количеството на въпросния продукт, участващ в химичното съединение — презумпцията, посочена [в първия въпрос], да се прилага при изчисляването (определянето) на съдържанието на амониев нитрат (AN) в такива торове? С други думи, след като съдържанието на азот (N) в торовете NPK, посочени [във втория въпрос], е било определено (въз основа на предоставените от вносителя документи към момента на митническото освобождаване или по време на лабораторни изследвания), следва ли съдържанието на амониев нитрат да се изчислява (определя), като се вземе предвид съотношението между съдържанието на амониев нитрат (AN) и съдържанието на азот (N) — което съотношение е определено в съображение 20 от Регламент № 945/2005, зависи от атомното тегло на елементите и е 2,86 — без да се провеждат никакви допълнителни лабораторни изследвания за определяне на точното съдържание на амониев нитрат?“.
По преюдициалните въпроси
В самото начало следва, на първо място, да се посочи, че Регламент № 945/2005, за чието тълкуване запитващата юрисдикция сезира Съда, изменя Регламент № 658/2002 (наричан по-нататък „първоначалният регламент“) и уточнява определението за въпросния продукт чрез мерките, наложени с първоначалния регламент. Впоследствие посочените мерки последователно са оставени в сила с Регламент № 661/2008 и с Регламент за изпълнение № 999/2014, които изцяло възпроизвеждат определението за въпросния продукт, уточнено с Регламент № 945/2005. Поради това, макар Регламент за изпълнение № 999/2014 да е приложим към спора в главното производство ratione temporis, Регламент № 945/2005 продължава да има значение за целите на неговото тълкуване.
На второ място, с решение от 10 септември 2008 г., JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Съвет (
T‑348/05
, непубликувано,
EU:T:2008:327
), тълкувано с решение на Общия съд от 9 юли 2009 г., JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat/Съвет, (
T‑348/05 INTP
, непубликувано,
EU:T:2009:261
), Общият съд отменя Регламент № 945/2005 в частта, която се отнася до JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat, поради нарушение на член 11, параграф 3 от Регламент № 384/96. Посоченият регламент е окончателен по отношение на останалите производители и износители на въпросния продукт като Dorogobuzh, тъй като те не са поискали отмяната му в срока по член 230, § 5 ДЕО.
Именно в светлината на тези съображения следва да се разгледат преюдициалните въпроси.
С тези въпроси, които следва да бъдат разгледани заедно, запитващата юрисдикция иска по същество да се установи дали член 1 от Регламент за изпълнение № 999/2014 във връзка със съображения 20—23 от Регламент № 945/2005 трябва да се тълкува в смисъл, че за целите на налагането на окончателното антидъмпингово мито, което въвежда, по отношение на изкуствен торо с амониев нитрат, чието тегловно съдържание на азот превишава 28 % и съотношението между амонячен и нитратен азот е 1:1, а съдържанието на фосфор и калий е не повече от 12 % на единица тегло, може по презумпция да се допусне, че е с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, без да е необходимо извършването на лабораторни изследвания, чрез които да се определи точното съдържание на амониев нитрат.
С член 1 от Регламент № 999/2014 се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на твърди торове с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, класирани в различни посочени в него кодове по КН, и с произход от Русия.
Linas Agro поддържа по същество, че посоченият регламент е неприложим по отношение на разглеждания в главното производство изкуствен тор, тъй като, макар тегловното съдържание на азот в тора да надхвърля 28 %, неговото тегловно съдържание на амониев нитрат не превишавало 80 %.
В това отношение следва, на първо място, да се разгледа въпросът дали може да се допусне, че тегловното съдържание на амониев нитрат в тор като разглеждания в главното производство превишава 80 %, когато тегловното съдържание на азот в него надхвърля 28 %.
Както следва от съображение 1 от Регламент за изпълнение № 999/2014, определението на продуктите, за които се прилага посоченият регламент, се дължи по-специално на уточненията, направени в това отношение с Регламент № 945/2005. Всъщност, както е видно от съображение 16 от последния регламент, въпросният продукт съгласно първоначалния регламент е амониев нитрат, твърд азотен тор, обикновено използван в земеделието, който се произвежда от амоняк и азотна киселина и съдържанието му на азот надхвърля 28 % на единица тегло. Съображения 4 и 6 от посочения регламент посочват също така, че Комисията е била сезирана с молба съгласно член 11, параграф 3 от Регламент № 384/96 да направи преразглеждане на обхвата на съществуващите мерки с оглед включване на нови видове продукти. Тези нови видове на продукта са определени като изкуствени торове с амониев нитрат, със съдържание на азот, надхвърлящо 28 % и до 33 % на единица тегло, към който са добавени до и включително 5 % еквивалент на P2O5 и/или включително и до 5 % еквивалент на K2O, комбинирани, смесени или преработени.
По този начин съображения 20—23 от Регламент № 945/2005 внасят някои уточнения по отношение на химическите и физическите характеристики и крайното приложение както на въпросния продукт по смисъла на първоначалния регламент, така и на новите видове на продукта, обект на антидъмпингови мерки.
Тези съображения посочват, че по смисъла на първоначалния регламент въпросният продукт се произвежда от амоняк и азотна киселина, чието съчетание дава в резултат амониев нитрат. Две основни черти характеризират химическия състав на въпросния продукт — изражението на съдържанието на азот и общото ниво на съдържанието на азот и амониев нитрат. От една страна, азотът е изразен като нитратен азот (нитратен йон NO3‑) и като амонячен азот (амонячен йон NH4+), а съотношението между двата е 1:1. От друга страна, нивото на съдържанието на азот винаги надхвърля 28 % на единица тегло. Съотношението между съдържанието на амониев нитрат и съдържанието на азот е 2,86 и се обяснява с атомното тегло на елементите. Атомното тегло на азота е 14,0067, на водорода 1,00794, а на кислорода 15,9994. Следователно общото тегло на амониевия нитрат е 80,04, от което 28,01 се представлява от азота. Съответно, тъй като въпросният продукт съдържа над 28 % азот на единица тегло, той автоматично съдържа над 80 % амониев нитрат на единица тегло. По смисъла на първоначалния регламент въпросният продукт съдържа също така незначителни количества вещества и/или хранителни вещества, чието цялостно съдържание никога не може да надхвърли 20 % на единица тегло, като се има предвид, че минимум 80 % от въпросния продукт са представени от амониев нитрат.
С други думи, първоначалният регламент се основава на презумпцията, че ако съдържанието на азот във въпросния продукт по смисъла на първоначалния регламент надвишава 28 % на единица тегло, може да се допусне, че съдържанието на амониев нитрат надвишава 80 % на единица тегло, като се има предвид, че азотът в такъв продукт се набавя от амониевия нитрат.
Съгласно съображение 6 от Регламент № 945/2005 молбата за преразглеждане касае съществуването на нови видове на продукта, определени като изкуствени торове с амониев нитрат, със съдържание на азот, надхвърлящо 28 % и до 33 % на единица тегло, към който са добавени до и включително 5 % еквивалент на P2O5 (подхранващо вещество с фосфор — P) и/или включително и до 5 % еквивалент на K2O (подхранващо вещество с калий — K), комбинирани, смесени или преработени.
Посочената в точка 37 от настоящото решение презумпция обаче важи и за тези нови видове на продукта. Всъщност е установено, че съдържанието на азот в тези нови видове на продукта надхвърля 28 % на единица тегло и съответно съдържанието на амониев нитрат надхвърля 80 % на единица тегло. В тези продукти азотът също така е изразен като нитратен азот и като амонячен азот, а съотношението между двата е приблизително 1:1.
Въпреки добавянето на други основни хранителни вещества и независимо от вида на трансформацията (химическа или комбиниране) е установено, че този процес на обработка на новите видове на продукта не влияе върху нито една от основните химически характеристики на съдържащия се амониев нитрат, т.е. изражението на съдържанието на азот и общото ниво на азот и амониев нитрат, които съответно надхвърлят 28 % и 80 % на единица тегло.
Поради това в съображение 35 от Регламент № 945/2005 е прието, че всички нови видове на продукта следва да се разглеждат като въпросния продукт по смисъла на първоначалния регламент изключително във връзка със съдържанието на амониев нитрат в тях — стига то да надхвърля 80 % на единица тегло, а в съображение 37 от посочения регламент, че описанието на въпросния продукт в оперативната част на първоначалните регламенти трябва да се поясни, за да се отбележи, че няколко изкуствени торове имат съдържание на амониев нитрат, надхвърлящо 80 % на единица тегло, и съдържание на азот, изразено в нитратен азот и амонячен азот, надхвърлящи 28 % на единица тегло, и за да се избегне объркване между въпросния продукт и основното му съдържание (амониев нитрат). Ето защо съгласно член 1 от Регламент № 945/2005 терминът „амониев нитрат“, посочен в член 1, параграф 1 от първоначалния регламент, е заменен с израза „твърди изкуствени торове със съдържание на амониев нитрат, надхвърлящо 80 % на единица тегло“ и това определение на въпросния продукт е дословно възпроизведено в последващиге регламенти за налагане на окончателно антидъмпингово мито, по-специално в Регламент за изпълнение № 999/2014.
Следователно, противно на поддържаното от Linas Agro, презумпцията, установена в съображения 20—23 от Регламент № 945/2005, се прилага не само по отношение на въпросния продукт по смисъла на първоначалния регламент, но и по отношение на новите видове на продукта, което означава, че член 1 от Регламент за изпълнение № 999/2014 във връзка със съображения 20—23 не би могъл да се тълкува в смисъл, че за целите на тарифното класиране и за налагането на окончателно антидъмпингово мито по този регламент за изпълнение е недопустимо въз основа на презумпция да се смята, че ако съдържанието на азот надхвърля 28 % на единица тегло, съответно съдържанието на амониев нитрат в амониевонитратен тор надхвърля 80 % на единица тегло.
На второ място, следва да се уточни обаче, че подобна презумпция е оборима.
В това отношение трябва да се отбележи, че съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент антидъмпинговите мита се налагат с регламент и се събират от държавите членки под формата, в размера и в съответствие с всички останали критерии, определени в регламента, с който се въвеждат митата. Дадена стока подлежи на обмитяване само ако е класирана в посочената в регламента за налагане на антидъмпингово мито подпозиция от КН и същевременно притежава всички характеристики на съответния продукт (вж. в този смисъл решение от 18 април 2013 г., Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
, т.
и
).
От ясно формулирания текст на член 1 от Регламент за изпълнение № 999/2014 и съдържащите се в него кодове по ТАРИК всъщност следва, че определящ критерий за целите на тарифното класиране, от една страна, и за целите на налагането на антидъмпингово мито, от друга страна, е действителното тегловно съдържание на амониев нитрат във внасяните торове, а не предполагаемото тегловно съдържание на амониев нитрат, изчислено въз основа на тегловното съдържание на азот. Поради това действието на презумпцията, посочена в съображения 20—23 от Регламент № 945/2005, се изключва, ако са представени доказателства, че макар тегловното съдържание на азот да надвишава 28 %, всъщност съдържанието на амониев нитрат във въпросния тор не надвишава 80 % на единица тегло.
Всяко друго тълкуване на Регламент за изпълнение № 999/2014 във връзка с Регламент № 945/2005 би разширило обхвата на прилагане на антидъмпинговите мерки по отношение на изкуствени торове, които не попадат в определението на продуктите, посочени в първия от тези регламенти. В това отношение следва обаче да се припомни, че прилагането на антидъмпингови мита за продукти, които са различни от въпросния продукт, определен с антидъмпингов регламент, е несъвместимо с целта и системата на основните регламенти (вж. по аналогия решение от 18 април 2013 г., Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
, т.
).
На трето място, за да се отговори на запитващата юрисдикция по въпроса за процесуалните способи на доказване за целите на оборване на презумпцията, като например лабораторни изследвания, следва да се припомни, че съгласно постоянната съдебна практика при липса на правна уредба на Съюза в тази област вътрешният правов ред на всяка държава членка трябва да уреди процесуалните правила за средствата за гарантиране на защитата на правата, които правните субекти извеждат от правото на Съюза, при спазване на принципите на равнопоставеност и ефективност (вж. в този смисъл решение от 13 март 2007 г., Unibet,
C‑432/05
,
EU:C:2007:163
, т.
и
).
Следователно запитващата юрисдикция всъщност трябва да прецени въз основа на националните процесуални правила дали представените от Linas Agro доказателства са от естество да оборят предвидената в съображения 20—23 от Регламент № 945/2005 презумпция и евентуално дали следва да се извършат лабораторни изследвания, за да се определи действителното съдържание на амониев нитрат в тора по главното производство.
Поради изложените по-горе съображения член 1 от Регламент за изпълнение № 999/2014 във връзка със съображения 20—23 от Регламент № 945/2005 трябва да се тълкува в смисъл, че за целите на налагането на окончателното антидъмпингово мито, което въвежда, по отношение на изкуствен тор с амониев нитрат, чието тегловно съдържание на азот превишава 28 % и съотношението между амонячен и нитратен азот е приблизително 1:1, а съдържанието на фосфор и калий е не повече от 12 % на единица тегло, до доказване на противното може да се допусне, че е с тегловно съдържание на амониев нитрат, превишаващо 80 %, без да е необходимо извършването на лабораторни изследвания, чрез които да се определи точното съдържание на амониев нитрат.
По съдебните разноски
С оглед на обстоятелството, че за страните в главното производство настоящото дело представлява отклонение от обичайния ход на производството пред запитващата юрисдикция, последната следва да се произнесе по съдебните разноски. Разходите, направени за представяне на становища пред Съда, различни от тези на посочените страни, не подлежат на възстановяване.

По изложените съображения Съдът (девети състав) реши:

Член 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 999/2014 на Комисията от 23 септември 2014 година за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на амониев нитрат с произход от Русия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета във връзка със съображения 20—23 от Регламент (ЕО) № 945/2005 на Съвета от 21 юни 2005 година за изменение на Регламент (ЕО) № 658/2002 относно въвеждане на окончателно антидъмпингово мито по вноса на амониев нитрат с произход от Русия и Регламент (ЕО) № 132/2001 за налагане на окончателно антидъмпингово мито по вноса на амониев нитрат с произход, inter alia, от Украйна след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96 трябва да се тълкува в смисъл, че за целите на налагането на окончателното антидъмпингово мито, което въвежда, по отношение на изкуствен тор с амониев нитрат, чието тегловно съдържание на азот (N) превишава 28 % и съотношението между амонячен и нитратен азот е приблизително 1:1, а съдържанието на фосфор и калий е не повече от 12 % на единица тегло, до доказване на противното може да се допусне, че е с тегловно съдържание на амониев нитрат (AN), превишаващо 80 %, без да е необходимо извършването на лабораторни изследвания, чрез които да се определи точното съдържание на амониев нитрат.

Подписи
(
*1
)	Език на производството: литовски.