CELEX: 62019CJ0941
Előzetes döntéshozatal
Közös Vámtarifa
Tarifális besorolás
Kombinált Nómenklatúra
3004 és 3808 vámtarifaszám
Értelmezés
455/2007/EK rendelet
Spot‑on oldat macskák számára, a bolhák és a kullancsok okozta fertőzések ellen
Terápiás és betegséget megelőző hatás

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (
HL 1987. L 256., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő, a 2014. október 16‑i 1101/2014/EK bizottsági rendeletből (
HL 2014. L 312., 1. o.
) eredő változat szerinti Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 3004 és 3808 vámtarifaszámának értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a Samohýl group a. s. (a továbbiakban: Samohýl) és a Generální ředitelství cel (vámügyi főigazgatóság, Cseh Köztársaság) között a „Bob Martin Clear 50 mg – rácsepegtető
(spot‑on)
oldat macskáknak” elnevezésű termék vonatkozásában kiadott kötelező érvényű tarifális felvilágosítások (a továbbiakban: KTF) tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A KN
Az Európai Unióba importált áruk vámtarifális besorolását a KN szabályozza, amely a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren (a továbbiakban: HR) alapul, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (
HL 1987. L 198., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá.
A KN átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, és a hetedik és nyolcadik számjegyet a KN‑alszámok részére tartja fenn.
A 2658/87 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Bizottság minden évben rendelettel elfogadja a KN egységes szerkezetű változatát a vámtételekkel együtt, amint az az Európai Unió Tanácsa vagy a Bizottság által elfogadott intézkedésekből következik. Ezt a rendeletet a következő év január 1‑jétől kell alkalmazni.
Amint az a Bíróság rendelkezésére álló iratokból kitűnik, a KN‑nek az alapügy tényállására alkalmazandó változata a 2015. évre vonatkozó változat, amely az 1101/2014 rendeletből ered.
A KN első részének I. szakasza az általános rendelkezéseket tartalmazza, amely szakasznak „A [KN] értelmezésére vonatkozó általános szabályok” című A. pontja ekképp rendelkezik:
„Az áruknak a Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására a következő elvek az irányadók.
1.
Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy Megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
[…]
3.
Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)
Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
b)
Az áruk keverékét és azokat a különböző alapanyagokból álló, illetve különböző alkotórészekből előállított összetett árukat, valamint azokat a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukat, amelyek a 3. a) szabály alkalmazásával nem sorolhatók be, aszerint az alapanyag, illetve alkotórész szerint kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.
– […]
[…]
6.
A vámtarifaszámok alszámai alá történő árubesorolást a vámtarifaalszámok szövegében foglalt árumegnevezések, az azokhoz kapcsolódó esetleges Alszámos megjegyzések […] alkalmazásával kell meghatározni […]. E szabály értelmében a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz tartozó Megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve, hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.”
A KN „Vámtarifa” című második része 21 áruosztályra van felosztva. E résznek „A vegyipar vagy vele rokon iparok termékei” című VI. áruosztálya tartalmazza a „Gyógyszeripari termékek” című 30. árucsoportot, amelynek kiegészítő megjegyzése a következőket mondja ki:
„A 3004 vtsz. alá tartoznak a növényi alapú gyógykészítmények és a következő hatóanyagokon alapuló készítmények: vitaminok, ásványi anyagok, eszenciális aminosavak vagy zsírsavak, a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben. Ezeket a készítményeket a 3004 vtsz. alá kell besorolni, amennyiben a termék címkéjén, csomagolásán, vagy a termékhez mellékelt használati utasításban ismertetésre kerülnek az alábbiak:
a)
a kór, betegség vagy azok tünetei, melyek esetén a készítmény felhasználandó;
b)
a készítményben lévő hatóanyag vagy hatóanyagok mennyisége;
c)
az adagolás, és
d)
az alkalmazási mód.
E vtsz. alá tartoznak a homeopátiás (hasonszervi) gyógykészítmények, amennyiben a fent említett feltételek közül az a), c) és d) pontban foglaltaknak megfelelnek.
A vitaminokon, ásványi anyagokon, eszenciális aminosavakon vagy zsírsavakon alapuló készítmények esetében a termék címkéjén feltüntetésre kerülő napi ajánlott adagban az összetevők valamelyike mennyiségének jelentősen magasabbnak kell lennie az egészség vagy a jó közérzet megőrzéséhez naponta ajánlott mennyiségnél.”
A KN 30. árucsoportja többek között a következő vámtarifaszámokat és ‑alszámokat tartalmazza:
KN‑kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
(1)
(2)
(3)
(4)
[…]
[…]
[…]
[…]
Gyógyszerek (a 3002, 3005 vagy a 3006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével), amelyek kevert vagy nem kevert termékekből készültek, terápiás vagy megelőzési célra, kimért adagokban vagy formákban (beleértve a bőrön keresztül ható formába kiszerelt készítményeket) vagy a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben:


[…]
[…]
[…]
[…]
3004 90 00
– Más
Mentes
–
[…]
[…]
[…]
[…]
A KN magyarázó megjegyzései (
HL 2015. C 76., 1. o.
), amelyek a 2658/87 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében kerültek elfogadásra, az e nómenklatúra 30. árucsoportjára vonatkozó részükben az „Általános megjegyzés” cím alatt a következőket mondják ki: „[e]gy termék gyógyszerként történő megnevezése az Európai Unió törvényhozásban (a KN‑ba történő besoroláshoz sajátosan kapcsolódó árumegnevezésektől eltérő) vagy egy tagállam nemzeti rendelkezéseiben vagy bármely gyógyszerkönyvben, nem annyira meghatározó tényező, mint az ebbe az árucsoportba történő besorolása.”
A szintén a KN második részének VI. áruosztályában található, „A vegyipar különféle termékei” címet viselő 38. árucsoportra vonatkozó 1. megjegyzés kimondja:
„Nem tartoznak ebbe az árucsoportba:
a)
az elkülönített, vegyileg meghatározott elemek vagy vegyületek, az alább felsoroltak kivételével:
[…]
2)
rovarirtók, patkányirtók, gombaölők, gyomirtók, csírázásgátló termékek és növénynövekedést szabályozók, fertőtlenítők, és hasonló termékek a 3808 vtsz. alatt meghatározott kiszerelésben;
[…]
d)
a gyógyszerek (3003 vagy 3004 vtsz.);
[…]”
Ezen árucsoportba többek között az alábbi vámtarifaszámok és ‑alszámok tartoznak:
KN kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
(1)
(2)
(3)
(4)
[…]
[…]
[…]
[…]
Rovarölők, patkányirtók, gombaölők, gyomirtók, csírázásgátló termékek, és növénynövekedés‑szabályozó szerek, fertőtlenítők és hasonló termékek, a kiskereskedelemben szokásos formában vagy csomagolásban kiszerelve, vagy mint készítmények vagy készáruk (pl. kénezett szalag, kénezett kanóc, és kéngyertya és légyfogó papír):


[…]
[…]
[…]
[…]
3808 91
– – Rovarölők:


3808 91 10
– – – Piretroidalapúak
–
3808 91 20
– – – Klórozott szénhidrogén‑alapúak
–
3808 91 30
– – – Karbamátalapúak
–
3808 91 40
– – – Szervesfoszforvegyület‑alapúak
–
3808 91 90
– – – Más
–
[…]
[…]
[…]
[…]
A HR magyarázó megjegyzései
A HR‑nek a 3808 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzései, amelyekre a KN 380891 10–3808 91 90 vámtarifaalszámokra vonatkozó magyarázó megjegyzései utalnak, a következőket mondják ki:
„[…]
E vtsz. alá sok olyan termék tartozik (a gyógyszer jellegűek és az állatgyógyászati gyógyszerek kivételével‑ 3003 vagy 3004 vtsz.), amelyet a kórokozó csírák, rovarok (szúnyogok, molyok, kolorádóbogarak, csótányfélék stb.) moha, gombák, gyomok, rágcsálók és vad madarak megsemmisítésére, elriasztására, leküzdésére használják. Ide kell osztályozni a rovarkártevők megsemmisítésére szolgáló vagy a magvak fertőtlenítésére használt termékeket is.
[…]
A 3808 vtsz. alá tartozó árukat a következő csoportokba lehet felosztani:
I)
Rovarölők
A rovarölő‑szerekhez nemcsak azok a szerek tartoznak, amelyek elpusztítják a rovarokat, hanem azok is, amelyek távol tartják vagy vonzzák azokat. Így e vtsz. alá tartoznak a különböző formában kiszerelt termékek mint pl. spray vagy tömb formában (molyok ellen), olaj vagy rúd formájában (a szúnyogok ellen), a por alakban (hangyák ellen), szalag formájában (a legyek ellen), kovaföldben, kartonon abszorbeált ciántartalmú gáz (a bolhák és tetűk ellen).
[…]
Ide tartoznak a kukacok, kullancsok, puhatestűek, férgek, rágcsálók, madarak és más kártevők (pl. halak, ragadozók) leküzdésére szolgáló szerek is.
[…]”
A HR‑nek a 3004 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzése e) pontja kizárja e vámtarifaszám alól „[a] 3808 vtsz. alá tartozó rovarirtó‑, fertőtlenítőszerek[et] stb., amelyeket nem gyógyszerként szereltek ki belső vagy külső felhasználásra”.
A 455/2007/EK rendelet
Az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2007. április 25‑i 455/2007/EK bizottsági rendelet (
HL 2007. L 109., 1. o.
) 1. cikke előírja:
„A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában feltüntetett KN‑kódok alá kell besorolni.”
Az e rendelet mellékletében található táblázat szerint:
Árumegnevezés
Besorolás
(KN‑kód)
Indokolás
(1)
(2)
(3)
1. Készítmény alkoholos oldat formájában, a kiskereskedelem számára pipettákban kiszerelve. Összetétele a következő:
– fipronil (ISO) 10 g
– butil‑hidroxi‑anizol 0,02 g (BHA, E 320)
– butil‑hidroxi‑toluol 0,01 g (BHT, E 321)
– segédanyag q.s.p. 100 ml
Az olyan paraziták, mint a bolha, kullancs és tetű elleni rovar‑ és atkaölő hatású anyagot tartalmazó készítmény külsőleg háziállatokon (kutyákon és macskákon) használatos.
[…]
3808 91 90
A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3.a) és 6. általános szabály, valamint a 3808, 3808 91 és 3808 91 90 KN‑kódok szövege határozza meg.
Lásd még a 3808 vámtarifaszámhoz és a 3808 91–3808 99 alszámokhoz tartozó HR‑magyarázatot.
A készítménynek a 3004 vtsz. értelmében nincs terápiás vagy betegséget megelőző hatása.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
2015. május 27‑én a Samohýl a „Bob Martin Clear 50 mg rácsepegtető
(spot on)
oldat macskáknak” elnevezésű termék (a továbbiakban. vitatott termék) tekintetében KTF iránti kérelmet nyújtott be, amelyben azt kérte, hogy ezt a terméket a vámmentességet előíró KN 30049000 vámtarifaalszám alá sorolják be.
E terméknek mint állatgyógyászati készítménynek már engedélyezték a forgalomba bocsátását. E szert macskáknak szánták, a bőrön kell alkalmazni, és a bolhák okozta fertőzések kezelésére szolgál, amelyek az alkalmazástól számított 24 órán belül elpusztulnak, illetve a kullancsok ellen, amelyek az alkalmazástól számított 48 órán, illetve egy héten belül pusztulnak el. 0,5 ml‑es cseppentőkben kerül forgalomba, a cseppentők 50 mg fipronil hatóanyagot, valamint butil‑hidroxi‑anizol E320, butil‑hidroxi‑toluol E321, benzil‑alkohol, valamint dietilén‑glikol‑monoetil‑éter segédanyagot tartalmaznak.
A „Készítmény jellemzőinek összefoglalója” elnevezésű dokumentum szerint, amelyre a kérdést előterjesztő bíróság hivatkozik, a vitatott termék a „helyi alkalmazásra szánt, ektoparaziták elleni készítmények” gyógyterápiás csoportjába tartozik. E dokumentum a fipronilt rovarölő szerként (rovarölő hatás a bolhák ellen) és atkaölő szerként (atkaölő hatás a kullancsok ellen) határozza meg.
2015. június 24‑én a Celní úřad pro Olomoucký kraj (olomouci regionális vámhatóság, Cseh Köztársaság; a továbbiakban: vámhatóság) egy KTF‑et adott ki, amely a vitatott terméket mint rovarirtót a KN 38089190 alszám alá sorolta be, a 455/2007 rendelet analógia útján történő alkalmazásával. E hatóság úgy ítélte meg, hogy e terméknek a KN 30049000 alszáma alá sorolása, amint azt a Samohýl kérte, nem fogadható el, mivel az említett termék nem minősül a KN 3004 vámtarifaszáma értelmében vett gyógyszernek.
Mivel az e határozattal szemben benyújtott fellebbezést a vámügyi főigazgatóság 2015. augusztus 17‑én elutasította, a Samohýl keresetet indított a kérdést előterjesztő bíróság előtt, amely 2017. május 16‑i határozatával hatályon kívül helyezte a 2015. augusztus 17‑i határozatot, és az ügyet e főigazgatósághoz utalta vissza.
2018. május 17‑én a vámhatóság egy új KTF‑et adott ki, amely a vitatott terméket mint rovarirtót újból a KN 38089190 vámtarifaalszám alá sorolta be. Az e határozat ellen benyújtott fellebbezést a vámügyi főigazgatóság 2018. szeptember 11‑én elutasította.
A Samohýl ekkor keresetet nyújtott be az elutasító határozattal szemben a kérdést előterjesztő bírósághoz arra hivatkozva, hogy a jogvita kimenetele egy fipronil nevű hatóanyagot tartalmazó termék tarifális besorolásának kérdésétől függ. Kifejtette, hogy míg ő azt kérte a vámhatóságtól, hogy sorolja be a „Moxiclear 400 + 100 mg” terméket, amely élősködők által okozott belső vagy külső kevert fertőzésnek kitett vagy azzal fertőzött kutyákra kell használni, és amely azonos a jelen ügyben vitatott termékkel, e terméket a KN 30049000 vámtarifaalszáma alá sorolták, anélkül hogy annak betegséget megelőző vagy terápiás hatásait vizsgálták volna.
A kérdést előterjesztő bíróság előadja, hogy a jogvita érdemben arra a kérdésre vonatkozik, hogy a szóban forgó termék a vámjogszabályokra tekintettel „gyógyszerként” határozható‑e meg. E bíróság a Samohýl által benyújtott, „a 2008 és 2009 közötti időszakra vonatkozó francia állatorvosi véleményre (a toulouse‑i és lyoni École Nationale Vétérinaire és a lyoni Laboratoire de parasitologie et mycologie médicale)” utal, amelyből az tűnik ki, hogy a vitatott termék a Frontline termékkel azonos, ez utóbbi szabadalmi oltalmi idejének lejártát követően gyártott termék, összetétele és alkalmazási előírása megegyezik a vitatott termékével, és az állatgyógyászati gyógyszerként történő forgalomba hozatalra vonatkozó engedélye is azonos. E bíróság kifejti, hogy egyfelől a Frontline hatóanyaga, akárcsak a vitatott terméké, a fipronil, és – másfelől – a Frontline‑nak terápiás és betegséget megelőző hatása van abban az értelemben, hogy a külső élősködők általi fertőzést azok elpusztításával kezeli. E bíróság azt is kiemeli, hogy Franciaországban a Frontline kereskedelmi megnevezésű termékekre vonatkozó KTF‑eket adtak ki, és valamennyi terméket a KN 3808 vámtarifaszám alá soroltak be a 455/2007 rendelet alkalmazásával.
A kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy bizonyos okirati bizonyítékokból az tűnik ki, hogy a vitatott termék betegséget megelőző hatással bír, vagyis annak megakadályozására irányul, hogy az állaton bolhák vagy kullancsok jelenjenek meg, illetve az ezen élősködők csípéséből származó betegségek megelőzésére. E bíróság előadja továbbá, hogy az élősködők első lépésben történő elpusztítása nélkül az általuk keltett fertőzés megnyilvánulásai nem kezelhetők. Ebből azt a következtetést vonja le, hogy e terméket nem a KN 3808 vámtarifaszám alá kell sorolni mint rovarölőt, hanem a 3004 vámtarifaszám alá, pontosabban mint gyógyszert a KN 30049000 vámtarifaalszám alá.
E körülmények között a Krajský soud v Ostravě (ostravai regionális bíróság, Cseh Köztársaság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„A pipettákban (0,5 ml) hozzáférhető »Bob Martin Clear 50 mg – rácsepegtető
(spot‑on)
oldat macskáknak« megnevezésű árut, amely fipronil hatóanyagot (pipettánként 50 mg), butil‑hidroxi‑anizol E320, butil‑hidroxitoluol E321, benzil‑alkohol és dietilén‑glikol‑monoetil‑éter segédanyagot tartalmaz, a [KN‑ben] a 3004 vagy 3008 vámtarifaszám alá kell‑e besorolni?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a KN‑t, hogy egy olyan terméket, amely macskáknak szánt olyan oldatból áll, amelyet helyileg a bőrre csepegtetve
(spot‑on)
kell alkalmazni (0,5 ml‑es) cseppentő segítségével, és amelynek hatóanyagként fipronilt (50 mg cseppentőnként), valamint különböző segédanyagokat, mint például butil‑hidroxi‑anizol E320‑at, butil‑hidroxitoluol E321-et, benzil‑alkoholt és dietilén‑glikol‑monoetil‑étert tartalmaz, mint gyógyszer e nómenklatúra 3004 vámtarifaszáma, vagy mint rovarölő a 3808 vámtarifaszám alá tartozik‑e.
Először is emlékeztetni kell arra, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa a nemzeti bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy a szóban forgó árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság maga végezze el ezt a besorolást. A szóban forgó áruk minősítése ugyanis olyan tisztán ténybeli megállapításból ered, amelyet a Bíróságnak nem feladata egy előzetes döntéshozatali eljárás keretében elvégezni (2019. május 15‑iKorado ítélet,
C‑306/18
,
EU:C:2019:414
,
33.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2020. december 3‑iSiebenburgisches Nugat végzés,
C‑99/20
, nem tették közzé,
EU:C:2020:993
,
25.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Továbbá az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételét általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszámnak és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzéseinek a szövege meghatározza (lásd többek között: 2012. július 12‑iTNT Freight Management [Amsterdam] ítélet,
C‑291/11
,
EU:C:2012:459
,
30.
pont; 2019. december 19‑iAmoena ítélet,
C‑677/18
,
EU:C:2019:1142
,
40.
pont; 2020. március 26‑iPfizer Consumer Healthcare ítélet,
C‑182/19
,
EU:C:2020:243
,
37.
pont).
Végül a Bíróság már többször is megállapította, hogy annak ellenére, hogy nincs kötelező erejük, a KN és az HR magyarázó megjegyzései a Közös Vámtarifa egységes alkalmazása lényeges eszközeinek minősülnek, és ily módon hasznos segítséget nyújtanak annak értelmezéséhez (lásd többek között: 2019. május 15‑iKorado ítélet,
C‑306/18
,
EU:C:2019:414
,
35.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2020. december 3‑iSiebenburgisches Nugat végzés,
C‑99/20
, nem tették közzé,
EU:C:2020:993
,
28.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Először is, a KN 3004 vámtarifaszámot illetően emlékeztetni kell arra, hogy – egyfelől – ahhoz, hogy termékeket a KN 30 árucsoportja alá lehessen sorolni, amelybe e vámtarifaszám tartozik, azt kell megvizsgálni, hogy azok olyan, egyértelműen meghatározott terápiás vagy betegségmegelőzési jellemzővel bírnak‑e, amely az állati szervezet egyes funkcióira fejti ki hatását, illetve hogy alkalmazhatók‑e valamely betegség vagy fertőzés megelőzése vagy kezelése során. Másfelől, a KN 30. árucsoportba sorolható az a termék, amely objektív jellemzői és tulajdonságai miatt természetszerűleg gyógyászati felhasználásra szolgál (lásd ebben az értelemben: 2014. április 30‑iNutricia ítélet,
C‑267/13
,
EU:C:2014:277
,
20.
és
21.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A jelen ügyben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az tűnik ki, hogy a vitatott termék az élősködők, nevezetesen a bolhák és kullancsok elpusztítására szolgál. A bőrön keresztül, helyileg alkalmazandó
(spot‑on)
. E termék hatóanyagának, a fipronilnak a macskák esetében alacsony a felszívódási mértéke. A „Készítmény jellemzőinek összefoglalója” szerint a vitatott termék a „helyi alkalmazásra szánt, ektoparaziták elleni készítmények” gyógyterápiás csoportjába tartozik. Ezenfelül e dokumentum úgy határozza meg a fipronilt, mint olyan rovarölőt és atkaölőt, amely a GABA vegyület (γ‑aminovajsav) gátlása útján a bolhák és kullancsok központi idegrendszerének ellenőrizetlen működését, és azok pusztulását okozza.
A kérdést előterjesztő bíróság kiemeli, hogy a vitatott terméknek lehet megelőző jellege a macska testén jelen lévő bolhák és kullancsok által okozott betegségek tekintetében. Mindazonáltal e bíróság azt is kifejti, hogy e terméknek nincsenek terápiás hatásai, hanem a paraziták pusztulását okozza, ami nélkül az általuk keltett fertőzés másodlagos tünetei nem kezelhetők.
E tekintetben a Bizottság hangsúlyozza, hogy a fipronil, a vitatott termék hatóanyaga külsőleg fejti ki hatását az állaton, és csak az ektoparazitákat pusztítja el, amelyek különféle betegségek hordozói lehetnek.
Ily módon úgy tűnik, hogy a vitatott terméknek a különböző, az élősködők által terjesztett potenciális fertőzésekkel szembeni megelőző hatása másodlagos a rovarölő és atkaölő hatáshoz viszonyítva. E betegséget megelőző hatás tehát nem téveszthető össze azon terápiás vagy betegséget megelőző hatásokkal, amelyek a KN 3004 vámtarifaszáma alá tartozó termékeket jellemzik.
A Samohýlnak a kérdést előterjesztő bíróság előtt hivatkozott, azon alapuló érvét illetően, miszerint a „Moxiclear 400 + 100 mg” terméket gyógyszerként a KN 3004 vámtarifaszáma alá sorolták be, az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az tűnik ki, hogy a „Moxiclear 400 +100 mg” termék hatóanyaga az imidakloprid és a moxidektin, nem pedig a fipronil, és az az élősködők által okozott belső vagy külső kevert fertőzésnek kitett vagy azzal fertőzött kutyák számára készült. Írásbeli észrevételeiben a Bizottság előadja, hogy a moxidektin hatóanyag az állat bőrén keresztül szívódik fel, és a felszívódást követően az egész szervezetben szétterjed, és többféle belső élősködővel szemben fejti ki hatását, többek között azokkal szemben, amelyek a keringési rendszert, az emésztőrendszert vagy a tüdőt támadják meg.
E körülményekre figyelemmel a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy – amint azt a cseh kormány és a Bizottság állítja – a vitatott termék nem olyan terméknek minősíthető‑e, amely a jelen ítélet 31. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlat értelmében véve egyértelműen meghatározott terápiás vagy betegségmegelőzési jellemzővel bírnak‑e, amely az állati szervezet egyes funkcióira fejti ki hatását.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy egyfelől a HR‑nek a 3004 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzései kizárják e vámtarifaszám alól a rovarirtószereket, a fertőtlenítőszereket és más olyan, a 3808 vámtarifaszám alá tartozó szereket, amelyeket nem gyógyszerként szereltek ki belső vagy külső felhasználásra. Másfelől, a Bíróság már megállapította, hogy az a tény, hogy bizonyos termékek azokban a tagállamokban, ahol ezeket forgalmazzák, forgalombahozatali engedéllyel rendelkeznek mint gyógyszerek, nem meghatározó a KN 30 árucsoportjába történő besorolásuk tekintetében (lásd ebben az értelemben: 2016. december 15‑iLEK ítélet,
C‑700/15
,
EU:C:2016:959
,
36.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Másodsorban, a KN 3808 vámtarifaszámot illetően meg kell állapítani, hogy a 455/2007 rendelet 1. cikke értelmében a KN 38089190 vámtarifaalszáma alá kell sorolni az e rendelet mellékletében található táblázata 1. oszlopának 1. pontjában leírt készítményt, amely alkoholos oldatból áll, a kiskereskedelem számára pipettákban kiszerelve, és amelynek összetétele 10 g fipronil (ISO), 0,02 g butil‑hidroxi‑anizol (BHA, E 320), 0,01 g butil‑hidroxi‑toluol (BHT, E 321), valamint segédanyag q.s.p. 100 ml. Ezen 1. pont előírja továbbá, hogy e készítmény, amely olyan paraziták, mint a bolha, kullancs és tetű elleni rovar‑ és atkaölő hatású anyagot tartalmaz, külsőleg háziállatokon, vagyis kutyákon és macskákon használatos.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy egy besorolási rendelet általános hatállyal rendelkezik, mivel nem egy meghatározott piaci szereplőre vonatkozik, hanem általánosságban azon termékekre, amelyek azonosak a vámkódexbizottság által megvizsgáltakkal. Valamely besorolási rendelet – mint a 455/2007 rendelet – analógia útján történő alkalmazása az e rendeletben meghatározottakhoz hasonló árukra előmozdítja a KN egységes értelmezését, valamint a gazdasági szereplők közötti egyenlő bánásmódot (lásd ebben az értelemben: 2015. március 4‑iOliver Medical ítélet,
C‑547/13
,
EU:C:2015:139
,
55.
és
57.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A jelen ügyben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az tűnik ki, hogy a vitatott termék ugyanazt a fipronil hatóanyag koncentrációt tartalmazza, mint a 455/2007 rendelet II. mellékletében található táblázat 1. oszlopának 1. pontjában szereplő készítmény. Butil‑hidroxi‑anizol és butil‑hidroxi‑toluol segédanyagot is tartalmaz. Ennek megfelelően a vitatott termék az említett készítménnyel összehasonlíthatónak tűnik.
Ezen értékelést a 455/2007 rendelet indokolása is megerősíti, amelyet figyelembe kell venni e rendelet hatályának meghatározása érdekében (lásd ebben az értelemben: 2019. december 19‑iAmoena ítélet,
C‑677/18
,
EU:C:2019:1142
,
31.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Először is, a 455/2007 rendelet mellékletében található táblázat 3. oszlopából ugyanis az következik, hogy az e táblázat 1. oszlopának 1. pontjában leírt készítmény besorolását többek között „a 3808, 380891 és 38089190 KN‑kódok szövege” határozza meg. Márpedig ezen utóbbi vámtarifaalszám a „rovarölőkre”, valamint olyan „más” termékekre vonatkozik, amelyek nem piretroid‑, klórozott szénhidrogén‑, karbamát‑ vagy szervesfoszforvegyület‑alapúak. Ezt követően „a 3808 vámtarifaszámhoz és a 3808 91–3808 99 alszámokhoz tartozó HR‑magyarázatra” történik utalás, amely szerint rovarölők alatt azokat a szereket kell érteni, amelyeket a rovarok elpusztítására szántak, és e termékek különböző formában jelennek meg. Végül az említett indokolás szerint „[a] [455/2007 rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopának 1. pontjában szereplő] készítménynek a 3004 vtsz. értelmében nincs terápiás vagy betegséget megelőző hatása”.
Márpedig azok az indokok, amelyek alapján a 455/2007 rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopának 1. pontjában leírt készítményt a KN 38089190 vámtarifaalszám alá sorolták be, a vitatott termékre is átültethetők. A kérdést előterjesztő bíróság által végzendő vizsgálatok fenntartása mellett úgy tűnik ugyanis, hogy e termék azonos arányban tartalmazza ugyanazt a hatóanyagot, mint amely a készítmény egyik összetevője, és ugyanazon segédanyagokat tartalmazza, mint ez utóbbi. Ezenfelül az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az tűnik ki, hogy a vitatott terméknek ugyanaz a funkciója és a felhasználása, mint e készítménynek, nevezetesen a rovar‑ és atkaölő funkció olyan élősködők ellen, mint a bolhák és a kullancsok, és ugyanúgy külsőleg és helyileg kell alkalmazni a háziállatokon, vagyis a macskákon.
A fenti megfontolásokra figyelemmel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy egy olyan terméket, amely macskáknak szánt olyan oldatból áll, amelyet helyileg a bőrre csepegtetve
(spot‑on)
kell alkalmazni (0,5 ml‑es) cseppentő segítségével, és amely hatóanyagként fipronilt (50 mg cseppentőnként), valamint különböző segédanyagokat, mint például a butil‑hidroxi‑anizol E320, a butil‑hidroxitoluol E321, a benzil‑alkohol és a dietilén‑glikol‑monoetil‑éter tartalmaz, – a rendelkezésére álló ténybeli elemeknek a kérdést előterjesztő bíróság által elvégzendő vizsgálatától függően – mint „rovarölő” a 3808 vámtarifaszám alá tartozik.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:

A vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő, a 2014. október 16‑i 1101/2014/EK bizottsági végrehajtási rendeletből eredő változat szerinti Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy egy olyan terméket, amely macskáknak szánt olyan oldatból áll, amelyet helyileg a bőrre csepegtetve
(spot‑on)
kell alkalmazni (0,5 ml‑es) cseppentő segítségével, és amely hatóanyagként fipronilt (50 mg cseppentőnként), valamint különböző segédanyagokat, mint például butil‑hidroxi‑anizol E320‑at, butil‑hidroxitoluol E321‑et, benzil‑alkoholt és dietilén‑glikol‑monoetil‑étert tartalmaz, – a rendelkezésére álló ténybeli elemeknek a kérdést előterjesztő bíróság által elvégzendő vizsgálatától függően – mint „rovarölő” a 3808 vámtarifaszám alá tartozik.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: cseh.