CELEX: 62019CJ0117
Zahtjev za prethodnu odluku
Carinska unija
Provedbena uredba (EU) br. 999/2014
Konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata koji premašuje 80 %
Definicija
Uredba (EZ) br. 945/2005
Određivanje udjela amonijeva nitrata
Pretpostavka u skladu s kojom proizvod s masenim udjelom dušika većim od 28 % sadržava maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 %

Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje Uredbe Vijeća (EZ) br. 945/2005 od 21. lipnja 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 658/2002 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije i Uredbe (EZ) br. 132/2001 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom, među ostalim, iz Ukrajine nakon parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (
SL 2005., L 160, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11., svezak 79., str. 3.).
Zahtjev je upućen u okviru spora između društva „Linas Agro” AB i Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (Carinska uprava pri Ministarstvu financija Republike Litve) (u daljnjem tekstu: središnja porezna uprava) o plaćanju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz umjetnih gnojiva na bazi amonijeva nitrata.
Pravni okvir
Osnovne uredbe
Uvozi o kojima je riječ u glavnom postupku provodili su se u razdoblju od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2017. te su, redom, podlijegali Uredbi Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (
SL 2009., L 343, str. 51
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11., svezak 30., str. 202. i ispravak
SL 2016., L 44, str. 20
.), a zatim Uredbi (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (
SL 2016., L 176, str. 21
.) (u daljnjem tekstu: osnovne uredbe). Međutim, s obzirom na to da relevantne odredbe tih uredbi nisu bile znatno izmijenjene, navest će se samo relevantne odredbe Uredbe 2016/1036.
Članak 11. Uredbe 2016/1036, naslovljen „Trajanje, revizija nakon isteka mjere i povrati”, u stavcima 1. do 3. navodi:
„1.   Antidampinška mjera ostaje na snazi samo tijekom razdoblja i, u mjeri u kojoj je potrebno kako bi se suzbio damping koji nanosi štetu.
2.   Konačna antidampinška mjera istječe pet godina od uvođenja ili pet godina od datuma zadnje revizije mjere koja pokriva damping i štetu, osim ako je revizijom utvrđeno da bi istjecanje mjere vjerojatno dovelo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete. Revizija [mjera koje istječu] […] pokreće [se] na inicijativu Komisije, na zahtjev proizvođača Unije ili u njihovo ime, a [mjera] ostaje na snazi do završetka te revizije.
Revizija se pokreće ako zahtjev sadržava dostatne dokaze da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete. Vjerojatnost se može, na primjer, pokazati dokazivanjem nastavljanja dampinga i štete, odnosno dokazivanjem da je uklanjanje štete posljedica, djelomično ili jedino, postojanja mjera ili dokazivanjem da su okolnosti izvoznika ili uvjeti na tržištu takvi da ukazuju na vjerojatnost daljnjeg štetnog dampinga.
U provedbi ispitnih postupaka prema ovom stavku, izvoznici, uvoznici, predstavnici zemlje izvoznice i proizvođači Unije imaju mogućnost pojačati, odbaciti ili komentirati pitanja iznesena u revizijskom zahtjevu, a zaključci se donose uzimajući u obzir sve relevantne i propisno dokumentirane dokaze prezentirane u vezi s pitanjem je li vjerojatno ili ne da bi se istekom mjera, damping i šteta nastavili ili ponovili.
Obavijest o skorom isteku mjera objavljuje se u
Službenom listu Europske unije
u odgovarajuće vrijeme u zadnjoj godini tijekom razdoblja primjene mjera kako je definirano ovim stavkom. Nakon toga, proizvođači Unije, u roku od najviše tri mjeseca prije kraja petogodišnjeg razdoblja, imaju pravo podnijeti revizijski zahtjev u skladu s drugim podstavkom. Obavijest o najavi stvarnog isteka mjera prema ovom članku također se objavljuje.
3.   Moguće je također revidirati i potrebu za daljnjom primjenom uvedenih mjera, ako je opravdano, na inicijativu Komisije, na zahtjev države članice ili, pod uvjetom da je isteklo razumno razdoblje od najmanje godinu dana od uvođenja konačne mjere, na zahtjev izvoznika, uvoznika ili proizvođača Unije koji sadrži dostatne dokaze koji potkrepljuju potrebu za privremenom revizijom.
Privremena se revizija pokreće ako zahtjev sadržava dostatne dokaze da više nije potreban nastavak primjene mjere da bi se uklonio učinak dampinga i/ili da nastavak ili ponavljanje štete nije vjerojatno ako se mjera ukloni ili izmijeni, odnosno da postojeća mjera nije ili nije više dostatna kako bi suzbila damping koji nanosi štetu.
U provedbi ispitnih postupka prema ovom članku Komisija može, između ostalog, razmotriti jesu li se znatno promijenile okolnosti u pogledu dampinga i štete ili postižu li se postojećim mjerama željeni rezultati u uklanjanju prethodno utvrđene štete prema članku 3. U tom pogledu uzima se u obzir konačno utvrđivanje svih relevantnih i propisno dokumentiranih dokaza.”
Članak 13. te uredbe, naslovljen „Izbjegavanje mjera”, u stavku 1. prvom do trećem podstavku navodi:
„Antidampinške pristojbe uvedene prema ovoj Uredbi mogu se proširiti i na uvoze iz trećih zemalja istovjetnih proizvoda, bilo neznatno izmijenjenih ili ne, ili na uvoze neznatno izmijenjenih istovjetnih proizvoda iz zemlje na koju se mjere primjenjuju ili na njihove dijelove, ako se mjere koje su na snazi izbjegavaju.
Antidampinške pristojbe, koje ne prelaze preostalu antidampinšku pristojbu uvedenu u skladu s člankom 9. stavkom 5., mogu se proširiti na uvoze iz društava koja koriste pojedinačne pristojbe u zemljama na koje se mjere primjenjuju, ako se mjere koje su na snazi izbjegavaju.
Izbjegavanja mjera definira se kao promjena strukture trgovine između trećih zemalja i Unije ili između pojedinačnih društava u zemlji na koju se mjere primjenjuju i Unije, a koja proizlazi iz prakse, obrade ili rada za koji ne postoji dostatni valjani uzrok ili ekonomska opravdanost osim uvođenj[a] pristojbe, a ako postoji dokaz o šteti ili da su preostali učinci pristojbe narušeni u smislu cijena i/ili količina istovjetnog proizvoda i ako postoji dokaz o dampingu u odnosu na uobičajene vrijednosti koje su ranije uspostavljene za istovjetni proizvod, ako je potrebno u skladu s odredbama članka 2.”
Članak 14. navedene uredbe 2016/1036, naslovljen „Opće odredbe”, u stavku 1. prvom podstavku prvoj rečenici navodi:
„Privremene ili konačne antidampinške pristojbe uvode se putem uredbe, a ubiru ih države članice u obliku, prema navedenoj stopi i drugim uvjetima utvrđenim u uredbi o uvođenju pristojba.”
Provedbena uredba (EU) br. 999/2014
Uvodne izjave 1., 2. i 44. do 48. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 999/2014 od 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (
SL 2014., L 280, str. 19
.) glase kako slijedi:
„(1)
Vijeće je Uredbom [Vijeća] (EZ) br. 2022/95 [od 16. kolovoza 1995. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije (
SL 1995., L 198, str. 1
.)] uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz amonijeva nitrata trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 31023090 i 31024090 i podrijetlom iz Rusije. U skladu s daljnjim ispitnim postupkom kojim je utvrđeno da su carine bile apsorbirane, mjere su izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 663/98 [od 23. ožujka 1998. o izmjeni Uredbe br. 2022/95 (
SL 1998., L 93, str. 1
.)]. Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i prve privremene revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. [Uredbe br. 1225/2009], Vijeće je Uredbom (EZ) br. 658/2002 [od 15. travnja 2002. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije (
SL 2002., L 102, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11., svezak 130., str. 109.)], uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 47,07 [eura] po toni na uvoz amonijeva nitrata obuhvaćenog oznakama KN 31023090 i 31024090 i podrijetlom iz Rusije. Zatim je provedena privremena revizija opsega proizvoda u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe [br. 1225/2009] te je Uredbom Vijeća [br. 945/2005], uvedena konačna antidampinška pristojba u rasponu između 41,42 [eura] po toni i 47,07 [eura] po toni na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 i ex31059020, podrijetlom iz Rusije.
(2)
Nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera i druge privremene djelomične revizije u skladu s člankom 11. stavcima 2. i 3. Uredbe Vijeća [br. 1225/2009] Vijeće je Uredbom (EZ) br. 661/2008 [od 8. srpnja 2008. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96 (
SL 2008., L 185, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 11., svezak 47., str. 245.)], zadržalo mjere na snazi. […]
[…]
(44)
Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao i proizvod definiran u Uredbi [br. 661/2008], tj. kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćena oznakama KN 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 i ex31059020 i podrijetlom iz Rusije (dalje u tekstu ‚AN’ ili ‚dotični proizvod’). […]
(45)
Glavna je sirovina koja se upotrebljava u proizvodnji AN‑a plin, koji čini 70 % do 80 % ukupnih troškova proizvodnje. Proširenjem opsega proizvoda 2005. namjeravao se obuhvatiti i amonijev nitrat kojem su dodane fosforne i/ili kalijeve hranjive tvari s obzirom na to da je utvrđeno da te smjese imaju u osnovi jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva te agronomska svojstva.
(46)
Potrebno je napomenuti da oznake KN 31023090 i 31024090 (‚amonijev nitrat osim u vodenoj otopini’ odnosno ‚smjese amonijeva nitrata s kalcijevim karbonatom ili s drugim anorganskim negnojivim tvarima, s masenim udjelom dušika većim od 28 %’) mogu uključivati AN koji se upotrebljava za industrijske potrebe (poput proizvodnje eksploziva) te AN koji se upotrebljava za poljoprivredne potrebe. Oba tipa imaju jednaka tehnička i kemijska svojstva, međusobno su zamjenjiva i smatraju se dotičnim proizvodom.
(47)
Nakon objave predstavnici ruskih nadležnih tijela tvrdili su da proširenje opsega proizvoda iz 2005. nije u skladu sa Sporazumom [Svjetske trgovinske organizacije (WTO)] o antidampingu jer se u pogledu dodatnih proizvoda obuhvaćenih proširenjem iz 2005. ne bi utvrdili damping, šteta ni uzročno‑posljedična veza.
(48)
Ta je tvrdnja neutemeljena zbog razloga koji su već navedeni u uvodnoj izjavi 22. te se stoga odbacuje.”
U skladu s člankom 1. stavkom 1. te provedbene uredbe, „[u]vodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN […] ex31052010 […] i podrijetlom iz Rusije”.
Na temelju članka 1. stavka 2. točke (c) navedene provedbene uredbe, iznos pristojbe (u eurima po toni) za robu koju su proizvela društva različita od onih iz članka 1. stavka 2. točaka (a) i (b) (dodatna oznaka TARIC A999) iznosi 42,83 eura po toni za kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P
O
i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K
O od najmanje 6 %, ali manje od 9 % (oznaka NC 31052010, oznaka TARIC 50).
Uredba br. 945/2005
U uvodnim izjavama 4., 6., 7., 16., 20. do 23., 28., 35. i 37. Uredbe br. 945/2005 navodi se:
„(4)
Komisija je 15. ožujka 2004. zaprimila zahtjev da, u skladu s člankom 11. stavkom 3. [Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (
SL 1996., L 56, str. 1
.)] ispita opseg postojećih mjera s ciljem uključivanja novih vrsta proizvoda.
[…]
(6)
Zahtjev se odnosio na nove vrste proizvoda koji su definirani kao umjetna gnojiva na bazi amonijevog nitrata čiji je sadržaj dušika (‚N’) veći od 28 %, ali ne prelazi 33 % masenog udjela, a kojem je dodano, primiješano ili kemijskim procesom pridodano 5 % ekvivalenta P
O
(fosforna hranjiva tvar, ‚P’) i/ili do 5 % ekvivalenta K
O (kalijeva hranjiva tvar, ‚K’). Ovi se proizvodi dalje u tekstu označavaju kao ‚novi proizvodi navedeni u zahtjevu’.
(7)
U zahtjevu se tvrdi da su nove vrste proizvoda tamo navedene imale u osnovi ista fizikalna i kemijska svojstva kao i dotični proizvod i prodavale su se istim kanalima prodaje istim krajnjim korisnicima u istu svrhu. Nadalje, u zahtjevu se navodi da su, prilikom uvoza u Zajednicu, nove vrste proizvoda bile obuhvaćene oznakama KN: 31051000, 31052010, 31052090, 31055100, 31055900 i 31059091.
[…]
B. DOTIČNI PROIZVOD PREMA IZVORNIM UREDBAMA
(16)
Dotični proizvod je amonijev nitrat podrijetlom iz Rusije i Ukrajine obuhvaćen oznakama KN 31023090 (amonijev nitrat osim u vodenim otopinama) i 31024090 (smjese amonijevog nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim negnojivim tvarima, čiji je udio N veći od 28 % masenog udjela). Amonijev nitrat je čvrsto mineralno gnojivo na bazi dušika koje se često koristi u poljoprivredi. Dobiva se od amonijaka i dušične kiseline, a njegov udio N je veći od 28 % masenog udjela u kristaliziranom ili granularnom obliku.
[…]
C. REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA
[…]
1. Kemijska i fizikalna svojstva i krajnje uporabe dotičnog proizvoda i novih vrsta proizvoda navedenih u zahtjevu
(20)
Dotični proizvod se proizvodi od amonijaka (NH3) i dušične kiseline (HNO3), čija kombinacija daje amonijev nitrat (NH4NO3), dalje u tekstu: ‚AN’). Sadržaj dušika u dotičnom proizvodu je veći od 28 % masenog udjela (obično se kreće između 33 % i 34 %). Omjer između sadržaja AN i sadržaja N, koji ovisi o atomskoj masi elemenata, iznosi 2,86. Dakle, s obzirom na činjenicu da dotični proizvod sadrži više od 28 % masenog udjela N, on automatski sadrži više od 80 % masenog udjela AN (obično između 94 % i 97 %). Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 17., dotični proizvod također sadrži sporedne tvari i/ili hranjive tvari čiji ukupni sadržaj nikada ne može prelaziti 20 % masenog udjela budući da najmanje 80 % dotičnog proizvoda predstavlja AN.
(21)
Kemijski sastav dotičnog proizvoda odlikuju dvije osnovne značajke: izražavanje sadržaja N i ukupna razina sadržaja N i AN. N se izražava kao nitratni dušik (nitratni ion NO3-) i amonijski dušik (ion amonijaka NH4+), a omjer između to dvoje je 1:1. Razina sadržaja N uvijek je veća od 28 % masenog udjela i, stoga, kako je gore navedeno, razina AN uvijek je veća od 80 % masenog udjela.
(22)
U vezi s novim vrstama proizvoda koje su navedene u zahtjevu, utvrđeno je da su i one proizvedene od amonijaka i dušične kiseline, a sadržaj N bio je veći od 28 % masenog udjela i stoga je sadržaj AN bio veći od 80 % masenog udjela. Osim AN, ove nove vrste proizvoda mogu također sadržavati sporedne tvari i/ili hranjive tvari. U tim je proizvodima N također izražen kao nitratni dušik i amonijski dušik, a omjer između to dvoje je također iznosio oko 1:1.
(23)
Međutim, nove vrste proizvoda navedene u zahtjevu prošle su kroz dodatni proces čiji je cilj dodavanje primarnih hranjivih tvari […] osim samog N, tj. P i/ili K čija je prisutnost pretvorila proizvod u složeno gnojivo […]. Ovo se složeno gnojivo može dobiti kemijskim putem ili miješanjem. Usprkos ovom dodavanju drugih primarnih hranjivih tvari i bez obzira na vrstu preobrazbe (kemijska ili miješanje), utvrđeno je da taj proces nije utjecao niti na jednu ključnu kemijsku osobinu AN [u tim proizvodima], to jest na izraženost sadržaja N i ukupne razine N i AN koji je bio veći od 28 %, odnosno 80 % masenog udjela.
[…]
(28)
Stoga je zaključeno da se, s kemijskog i fizičkog/agronomskoga gledišta, nove vrste proizvoda navedene u zahtjevu ne mogu smatrati dotičnim proizvodom zbog postojanja primarnih hranjivih tvari osim N, točnije N i K. Međutim, dotični proizvod i nove vrste proizvoda navedene u zahtjevu bili su jednaki s obzirom na svoj sadržaj AN – sve dok je on prelazio 80 % masenog udjela – sporedn[e] […] i/[ili] hranjiv[e] tvari […] koje su možda sadržavali, kao i po svojim osnovnim krajnjim uporabama. Stoga sadržaj AN te sporedne tvari i hranjive tvari novih vrsta proizvoda navedenih u zahtjevu treba također smatrati dotičnim proizvodom.
[…]
3. Zaključci
(35)
S obzirom na navedene nalaze, zaključuje se da bi sve vrste proizvoda trebalo smatrati dotičnim proizvodom isključivo u vezi s njihovim sadržajem AN – sve dok on prelazi 80 % masenog udjela – zajedno sa sporednim tvarima i hranjivim tvarima, ali ne što se tiče primarnih hranjivih tvari P i K. Zbog toga, kako bi se postojeće mjere primijenile samo na dotični proizvod koji se nalazi u sastavu svih novih vrsta proizvoda, čini se opravdanom razmjerna primjena postojećih mjera.
[…]
(37)
Konačno je zaključeno da je opis dotičnog proizvoda iznesen u operativnom dijelu izvornih uredbi potrebno pojasniti: izraz ‚amonijev nitrat’ trebalo bi zamijeniti s ‚kruta gnojiva čiji je sadržaj amonijeva nitrata veći od 80 % masenog udjela’ i tako potvrditi da je sadržaj AN nekoliko gnojiva veći od 80 % masenog udjela, a sadržaj N izražen u obliku nitratnog dušika i amonijevog dušika veći od 28 % masenog udjela kako bi se izbjegla nejasnoća između dotičnog proizvoda i njegovoga glavnog sadržaja (AN).”
U uvodnoj izjavi 20. te uredbe nalazi se sljedeća bilješka:
„Atomska masa N iznosi 14,0067, H (vodika) 1,00794 i O (kisika) 15,9994. Ukupna masa AN iznosi, stoga, 80,04, od čega 28,01 predstavlja N. Omjer između AN i N odgovara 2,86.”
U članku 1. stavku 1. navedene uredbe određuje se:
„Članak 1. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 658/2002 zamjenjuje se sljedećim:
‚1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva čiji sadržaj amonijevog nitrata prelazi 80 % masenog udjela obuhvaćenog oznakama KN […] ex31052010, […] te podrijetlom iz Rusije.’”
Kombinirana nomenklatura
Kombinirana nomenklatura (u daljnjem tekstu: KN) nalazi se u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
SL 1987., L 256, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena, redom, kad je riječ o razdoblju o kojem je riječ u glavnom postupku, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/1754 od 6. listopada 2015. (
SL 2015., L 285, str. 1
. i ispravak
SL 2015., L 288, str. 16
.) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1821 od 6. listopada 2016. (
SL 2016., L 294, str. 1
. i ispravci
SL 2016., L 329, str. 119
. i
SL 2017., L 150, str. 19
.) (u daljnjem tekstu: Uredba br. 2658/87).
Odsjek VI. KN‑a, naslovljen „Proizvodi kemijske industrije ili sličnih industrija”, u njegovu drugom dijelu, koji se odnosi na „[p]opis carinskih stopa”, uključuje, među ostalim, poglavlje 31. KN‑a, pod naslovom „Gnojiva”, u kojem se nalazi popis koji, kad je konkretnije riječ o broju 3105 i njegovim podbrojevima, glasi kako slijedi:
Mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže dva ili tri gnojiva elementa – dušik, fosfor i kalij; ostala gnojiva; roba iz ovog poglavlja u obliku tableta ili u sličnim oblicima ili u pakiranjima bruto mase ne veće od 10 kg
[…]
[…]
3105 20
‐ mineralna ili kemijska gnojiva, koja sadrže tri gnojiva elementa – dušik, fosfor i kalij
3105 20 10
‐ ‐ s masenim udjelom dušika u suhom bezvodnom proizvodu većim od 10 %
3105 20 90
‐ ‐ ostalo
[…]
[…]
Integrirana tarifa Europskih zajednica
U članku 2. Uredbe br. 2658/87, kako je izmijenjena, navedene u točki 13. ove presude, predviđa se:
„Integriranu tarifu [Europske unije], u daljnjem tekstu ‚TARIC’, koja udovoljava zahtjevima Zajedničke carinske tarife, statističkih podataka vanjske trgovine, gospodarske, poljoprivredne i drugih politika [Unije] koje se odnose na uvoz i izvoz robe, određuje Komisija.
Tarifa se temelji na [KN‑u] i obuhvaća sljedeće:
(a)
mjere sadržane u ovoj Uredbi;
(b)
dodatne pododjeljke Zajednice, nazvane ‚podbrojevi TARIC’, koj[i] su potrebn[i] za primjenu posebnih mjera Zajednice popisanih u Prilogu II.;
[…]”
Oznaka TARIC 3105201050 glasi kako slijedi: „Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P
O
i masenim udjelom kalija izraženog kao K
O od najmanje 6 %, ali manje od 9 %”.
Oznaka TARIC 3105201090 definirana je kako slijedi: „ostalo”.
Glavni postupak i prethodna pitanja
Tijekom razdoblja od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2017. Linas Agro, društvo sa sjedištem u Litvi, na litavsko je područje uvezao gnojivo NPK 30‑4-4 na bazi amonijeva nitrata maseni udio kojeg čini 30 % dušik, 4 % fosfor i 4 % kalij, a koje proizvodi rusko društvo PAO „Dorogobuzh”. U svojim je uvoznim deklaracijama društvo Linas Agro uvezenu robu označilo pod oznakom TARIC 3105209000 („ostala mineralna ili kemijska gnojiva koja sadrže tri gnojiva elementa: dušik, fosfor i kalij”) ili pod oznakom TARIC 3105201090 („ostala mineralna ili kemijska gnojiva s masenim udjelom dušika u suhom bezvodnom proizvodu većim od 10 %”).
Prilikom kontrole Kauno teritorinė muitinė (Regionalna carinska služba u Kaunasu, Litva) (u daljnjem tekstu: Carinska služba) na temelju proizvođačevih potvrda o kvaliteti utvrdio je da gnojivo o kojem je riječ u glavnom postupku sadržava maseni udio dušika od 30 %, odnosno više od 28 %, te da maseni udio fosfora i kalija iznosi 4 % za svaki od tih elemenata. Carinska služba je osim toga provela laboratorijska ispitivanja koja su potvrdila da maseni udio dušika u gnojivu prelazi 28 %.
Carinska služba iz toga je zaključila, temeljeći se na pretpostavci iz uvodnih izjava 21. do 23. Uredbe br. 945/2005, da je gnojivo o kojem je riječ u glavnom postupku nužno sadržavalo maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 % te da je, s obzirom na prisutnost drugih primarnih gnojivih elemenata (fosfora i kalija), obuhvaćeno oznakom TARIC 3105201050, a oznaka TARIC A 999 navedena je kao dodatna.
Carinska služba u Kaunasu na navedeno gnojivo stoga je primijenila uvoznu carinsku pristojbu u iznosu od 6,5 % i konačnu antidampinšku pristojbu u iznosu od 42,83 eura po toni te zaključila da društvo Linas Agro duguje iznos od 496302 eura na osnovi konačnih antidampinških pristojbi kao i iznose na osnovi poreza na dodanu vrijednost (PDV), zateznih kamata i novčane kazne.
Pritužba koju je društvo Linas Agro podnijelo središnjoj poreznoj upravi odbijena je odlukom od 16. studenoga 2018.
U toj je odluci središnja carinska uprava poduprla stajalište carinske službe. Naglasila je da na temelju pretpostavke navedene u uvodnim izjavama 21. do 23. Uredbe br. 945/2005 točno utvrđenje udjela amonijeva nitrata laboratorijskim ispitivanjem nije nužno jer se on pretpostavlja. Dokumenti koje je podnio proizvođač gnojiva o kojem je riječ u glavnom postupku, u kojima su navedene primarne hranjive tvari u njegovu sastavu kao i njihovi udjeli, dostatni su za carinsko razvrstavanje tog gnojiva i za primjenu odgovarajuće antidampinške pristojbe.
Društvo Linas Agro 12. prosinca 2018. podnijelo je tužbu protiv navedene odluke pred Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (Komisija za porezne sporove pri Vladi Republike Litve). Iako u prilog svojoj tužbi društvo Linas Agro ne osporava činjenicu da primarna hranjiva tvar, odnosno dušik, čini 30 % masenog udjela gnojiva o kojem je riječ u glavnom postupku, ono ističe da sama činjenica da je maseni udio dušika veći od 28 % ne znači nužno da maseni udio amonijeva nitrata u njemu premašuje 80 % te da je to gnojivo pravilno uvršteno pod oznaku TARIC 3105201050. Naime, udio amonijeva nitrata u gnojivu nije se mogao utvrditi samo na osnovi omjera između masenog udjela amonijeva nitrata i dušika, kao što je to navedeno u uvodnim izjavama Uredbe br. 945/2005. Društvo Linas Agro naglašava da te uvodne izjave nemaju obvezujuću pravnu snagu, tako da je središnja porezna uprava donijela odluku bez pravne osnove time što se nije temeljila na činjeničnim podacima koji proizlaze iz laboratorijske analize, nego na pretpostavkama koje su navedene u tim uvodnim izjavama u pogledu udjela amonijeva nitrata u složenim gnojivima kao što je ono o kojem je riječ u glavnom postupku.
Društvo Linas Agro također osporava tumačenje uvodnih izjava Uredbe br. 945/2005 središnje porezne uprave navodeći da pojam „dotični proizvod” iz uvodne izjave 17. ne označava složeno gnojivo poput onoga o kojem je riječ u glavnom postupku, nego amonijev nitrat. Iz toga slijedi da se količina dušika treba izmjeriti samo u odnosu na ukupnu masu amonijeva nitrata sadržanog u složenom gnojivu, a ne s obzirom na ukupnu masu složenog gnojiva.
U tim je okolnostima Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (Komisija za porezne sporove pri Vladi Republike Litve) odlučila prekinuti postupak i Sudu postaviti sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li smatrati da navodi u preambuli Uredbe br. 945/2005, osobito u uvodnim izjavama 20. do 23., u skladu s kojima, ‚s obzirom na činjenicu da dotični proizvod sadržava više od 28 % masenog udjela N, on automatski sadrži više od 80 % masenog udjela AN’, sadržavaju pretpostavku na temelju koje se može zaključiti da je, ako dotični proizvod (gnojivo na bazi amonijeva nitrata) sadržava 28 % ili više dušika (N), njegov sadržaj amonijeva nitrata (AN) uvijek veći od 80 %?
2.
Može li se ta pretpostavka primijeniti na nove vrste proizvoda navedene u Uredbi br. 945/2005, odnosno na gnojiva NPK sa sadržajem dušika (N) koji je jednak ili premašuje 28 % masenog udjela, omjerom između nitratnog i amonijskog dušika oko 1:1, te sadržajem fosfora (P) i kalija (K) koji ne premašuje 12 % masenog udjela, kao što su to gnojiva NPK 30‑4-4 o kojima je riječ u ovom sporu?
3.
Ako je odgovor na prethodna pitanja potvrdan, je li pretpostavka iz Uredbe br. 945/2005 pravno obvezujuća, odnosno, može li se na nju pozivati prilikom uvrštavanja gnojiva NPK navedenih [u drugom pitanju] pod oznake TARIC i za potrebe primjene povezanih mjera koje su na snazi (antidampinške pristojbe), iako članak 1. stavci 1. i 3. Uredbe br. 945/2005 [kao i članak 1. stavak 1. i članak 1. stavak 2. točka (c) Uredbe br. 999/2014 koja je bila na snazi u vrijeme spornih uvoza] ne vežu primjenu antidampinške pristojbe uz udio kemijskog elementa dušika (N) u proizvodu, nego uz udio kemijskog spoja amonijeva nitrata (AN) i udio fosfora i kalija u proizvodu?
4.
Može li se za potrebe uvrštenja pod oznake TARIC gnojiva NPK navedenih [u drugom pitanju] i za potrebe primjene povezanih mjera koje su na snazi (antidampinških pristojbi) – s obzirom na cilj naveden u uvodnim izjavama 35. i 36. Uredbe br. 945/2005 koji se sastoji od primjene mjera koje su na snazi na nove vrste proizvoda na temelju načela proporcionalnosti i pojednostavljivanja carinskih postupaka i primjene carinskih stopa koje odgovaraju količini predmetnog proizvoda sadržanog u složenom gnojivu – izračunati (utvrditi) maseni udio amonijeva nitrata (AN) u tim gnojivima pozivajući se na pretpostavku navedenu [u prvom pitanju]? Drugim riječima, nakon što je utvrđen udio dušika (N) u gnojivima NPK navedenima [u drugom pitanju] (na temelju dokumenata podnesenih u vrijeme carinjenja ili tijekom laboratorijskih ispitivanja), izračunava (utvrđuje) li se udio amonijeva nitrata (AN) s obzirom na omjer sadržaja amonijeva nitrata (AN) i dušika (N) definiran u uvodnoj izjavi 20. Uredbe br. 945/2005, koji ovisi o atomskoj masi elemenata te iznosi 2,86, a da se pritom ne provode dodatna laboratorijska ispitivanja kako bi se utvrdio točan sadržaj amonijeva nitrata (AN)?”
Prethodna pitanja
Najprije, kao prvo, valja utvrditi da je Uredbom br. 945/2005, tumačenje koje je predmet pitanja koja je Sudu postavio sud koji je uputio zahtjev, izmijenjena Uredba br. 658/2002 (u daljnjem tekstu: izvorna uredba) te su njome dana pojašnjenja o definiranju proizvoda na koji se odnose mjere koje su uvedene izvornom uredbom. Te su mjere nakon toga zadržane na snazi, redom, Uredbom br. 661/2008 i Provedbenom uredbom br. 999/2014, koje su dosljedno preuzele definiciju predmetnog proizvoda u obliku kako je ona navedena u Uredbi br. 945/2005. Iz toga slijedi da, iako je Provedbena uredba br. 999/2014 antidampinška uredba koja se primjenjuje
ratione temporis
na spor u glavnom postupku, Uredba br. 945/2005 relevantna je u svrhu njezina tumačenja.
Kao drugo, presudom od 10. rujna 2008., JSC Kirovo‑Chepetsky Khimichesky Kombinat/Vijeće (
T‑348/05
, neobjavljena,
EU:T:2008:327
), onako kako je tumači presuda Općeg suda od 9. srpnja 2009., JSC Kirovo‑Chepetsky Khimichesky Kombinat/Vijeće (
T‑348/05 INTP
, neobjavljena,
EU:T:2009:261
), Opći sud je poništio Uredbu br. 945/2005 u dijelu u kojem se odnosi na JSC Kirovo‑Chepetsky Khimichesky Kombinat zbog povrede članka 11. stavka 3. Uredbe br. 384/96. Ta je uredba postala konačna u odnosu na druge proizvođače i izvoznike predmetnog proizvoda, kao što je to Dorogobuzh, zbog toga što oni nisu tražili njezino poništenje u roku predviđenom člankom 230. stavkom 5. UEZ‑a.
Na prethodna pitanja potrebno je odgovoriti uzimajući u obzir ta razmatranja.
Tim pitanjima, koja valja razmotriti zajedno, sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 1. Provedbene uredbe br. 999/2014, s obzirom na uvodne izjave 20. do 23. Uredbe br. 945/2005, tumačiti na način da se za gnojivo na bazi amonijeva nitrata s masenim udjelom dušika koji premašuje 28 %, omjerom između nitratnog i amonijskog dušika oko 1:1 i ukupnim masenim udjelom fosfora i kalija koji ne prelazi 12 % pretpostavlja da sadržava maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 % u svrhu uvođenja konačne antidampinške pristojbe koju ta uredba propisuje a da pritom nije nužno provesti laboratorijsku analizu u svrhu utvrđivanja točnog udjela amonijeva nitrata.
Člankom 1. Provedbene uredbe br. 999/2014 uvedena je konačna antidampinška pristojba na uvoz krutog gnojiva podrijetlom iz Rusije s masenim udjelom amonijeva nitrata većim od 80 % koje je obuhvaćeno različitim oznakama KN‑a na koje se odnosi pristojba.
Društvo Linas Agro u bitnome ističe da ta uredba nije primjenjiva na gnojivo o kojem je riječ u glavnom postupku, s obzirom na to da, neovisno o tome što maseni udio dušika u tom gnojivu premašuje 28 %, maseni udio amonijeva nitrata u njemu ne premašuje 80 %.
U tom pogledu, kao prvo, valja ispitati može li se pretpostaviti da maseni udio amonijeva nitrata u gnojivu poput onoga o kojem je riječ u glavnom postupku premašuje 80 % ako maseni udio dušika u njemu premašuje 28 %.
Kao što to proizlazi iz uvodne izjave 1. Provedbene uredbe br. 999/2014, definicija proizvoda na koje se ona primjenjuje osobito proizlazi iz pojašnjenja koja u tom pogledu daje Uredba br. 945/2005. Naime, kao što to proizlazi iz njezine uvodne izjave 16., proizvod na koji se odnosi izvorna uredba je amonijev nitrat, kruto dušično gnojivo koje se često koristi u poljoprivredi, a dobiva se od amonijaka i dušične kiseline te sadržava maseni udio dušika veći od 28 %. U uvodnim izjavama 4. i 6. navedene uredbe također se navodi da je Komisiji podnesen zahtjev na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe br. 384/96 kojim se tražilo preispitivanje područja primjene postojećih mjera kako bi se uvrstile nove vrste proizvoda. Te su nove vrste proizvoda definirane kao gnojiva na bazi amonijeva nitrata s masenim udjelom dušika većim od 28 %, a manjim od 33 %, kojima je dodano, primiješano ili kemijskim procesom pridodano 5 % ekvivalenta P
O
i/ili do 5 % ekvivalenta K
O.
Tako su u uvodnim izjavama 20. do 23. Uredbe br. 945/2005 navedena određena pojašnjenja o kemijskim i fizičkim svojstvima kao i o konačnoj uporabi kako predmetnog proizvoda u smislu izvorne uredbe tako i novih vrsta proizvoda koji su predmet antidampinških mjera.
U tim je uvodnim izjavama navedeno da se predmetni proizvod u smislu izvorne uredbe proizvodi iz amonijaka i dušične kiseline, kombinacija kojih daje amonijev nitrat. Njegov kemijski sastav odlikuju dvije osnovne značajke: izražavanje udjela dušika i ukupna razina udjela dušika i amonijeva nitrata. S jedne strane, dušik se izražava u obliku nitratnog dušika (nitratni ion NO
-) i amonijskog dušika (ion amonijaka NH
+), a omjer između njih iznosi oko 1:1. S druge strane, maseni udio dušika uvijek premašuje 28 %. Odnos između amonijeva nitrata i dušika je 2,86 i objašnjava se atomskim masama. Atomska masa dušika iznosi 14,0067, vodika 1,00794, a kisika 15,9994. Ukupna masa amonijeva nitrata stoga iznosi 80,04, od čega 28,01 čini dušik. Tako, s obzirom na to da maseni udio dušika u predmetnom proizvodu uvijek premašuje 28 %, maseni udio amonijeva nitrata uvijek premašuje 80 %. Predmetni proizvod, u skladu s izvornom uredbom, također sadržava sporedne tvari i/ili hranjive tvari čiji ukupan sadržaj nikada ne može prelaziti 20 % masenog udjela, s obzirom na to da je maseni udio amonijeva nitrata u predmetnom proizvodu najmanje 80 %.
Drugim riječima, izvorna uredba temeljila se na pretpostavci u skladu s kojom se – ako maseni udio dušika u predmetnom proizvodu u smislu te uredbe premašuje 28 % – može pretpostaviti da maseni udio amonijeva nitrata premašuje 80 %, s obzirom na to da se dušik u proizvodu takve vrste dobiva iz amonijeva nitrata.
Kao što to proizlazi iz uvodne izjave 6. Uredbe br. 945/2005, zahtjev za preispitivanje odnosio se na postojanje novih vrsta proizvoda koji su definirani kao gnojiva na bazi amonijeva nitrata čiji je sadržaj dušika veći od 28 %, ali ne prelazi 33 % masenog udjela, a kojem je dodano, primiješano ili kemijskim procesom pridodano 5 % ekvivalenta P
O
(fosforna hranjiva tvar – P) i/ili do 5 % ekvivalenta K
O (kalijeva hranjiva tvar – K).
Međutim, pretpostavka navedena u točki 37. ove presude također vrijedi za nove vrste proizvoda. Naime, utvrđeno je da je maseni udio dušika u navedenim novim vrstama proizvoda veći od 28 % te da je, posljedično, njihov maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 %. U tim je proizvodima dušik također izražen kao nitratni i amonijski dušik, a omjer između njih također je iznosio oko 1:1.
Unatoč dodavanju drugih primarnih hranjivih tvari i bez obzira na vrstu preobrazbe (kemijska ili miješanje), utvrđeno je da obrada predmet koje su nove vrste proizvoda nije utjecala ni na jednu ključnu kemijsku osobinu amonijeva nitrata koji je sadržan u tim proizvodima, to jest na izraženost udjela dušika i ukupnu razinu dušika i amonijeva nitrata, koji je bio veći od 28 % odnosno 80 % masenog udjela.
Stoga je u uvodnoj izjavi 35. Uredbe br. 945/2005 utvrđeno da bi trebalo smatrati da su sve nove vrste proizvoda obuhvaćene definicijom predmetnog proizvoda, u smislu izvorne uredbe, isključivo u odnosu na svoj maseni udio amonijeva nitrata pod uvjetom da on premašuje 80 % te, u uvodnoj izjavi 37. te uredbe, da bi opis proizvoda iznesen u operativnom dijelu izvorne uredbe trebalo pojasniti kako bi se istaknulo da nekoliko gnojiva ima maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 % i maseni udio dušika izraženog u obliku nitratnog i amonijskog dušika veći od 28 % kako bi se izbjeglo miješanje između predmetnog proizvoda i njegova glavnog sastojka, amonijeva nitrata. Tako je na temelju članka 1. Uredbe br. 945/2005 izraz „amonijev nitrat”, koji se nalazio u članku 1. stavku 1. izvorne uredbe, zamijenjen izrazom „krut[a] gnojiva čiji sadržaj amonijeva nitrata prelazi 80 % masenog udjela” te je ta definicija predmetnog proizvoda doslovno prenesena u kasnijim uredbama kojima je uvedena antidampinška pristojba, među ostalim, u Provedbenoj uredbi br. 999/2014.
Iz toga slijedi da se, protivno tvrdnjama društva Linas Agro, pretpostavka iz uvodnih izjava 20. do 23. Uredbe br. 945/2005 primjenjuje ne samo na predmetni proizvod u smislu izvorne uredbe nego i na nove vrste proizvoda, tako da se članak 1. Provedbene uredbe br. 999/2014, s obzirom na uvodne izjave 20. do 23., ne može tumačiti na način da mu se protivi pretpostavka u skladu s kojom maseni udio amonijeva nitrata u gnojivu na bazi amonijeva nitrata premašuje 80 % u svrhu njegova tarifnog razvrstavanja i uvođenja antidampinške pristojbe na temelju te provedbene uredbe u slučaju da maseni udio dušika u njemu premašuje 28 %.
Kao drugo, ipak valja navesti da je takva pretpostavka oboriva.
U tom smislu valja navesti da se, u skladu s člankom 14. stavkom 1. osnovnih uredbi, antidampinške pristojbe uvode uredbom, a ubiru ih države članice u obliku, prema navedenoj stopi i drugim uvjetima utvrđenima u uredbi o uvođenju pristojbi. Proizvod se može oporezivati samo ako je razvrstan u podbroj KN‑a na koji se odnosi antidampinška uredba i ako istodobno pokazuje sve karakteristike predmetnog proizvoda (vidjeti u tom smislu presudu od 18. travnja 2013., Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
, t.
30.
i
31.
).
Međutim, iz jasnog teksta članka 1. Provedbene uredbe br. 999/2014 kao i iz oznaka TARIC koje se u njemu nalaze proizlazi da je odlučujući kriterij, s jedne strane, za tarifno razvrstavanje i, s druge strane, za uvođenje antidampinške pristojbe stvarni udio amonijeva nitrata u uvezenom gnojivu, a ne pretpostavljeni udio amonijeva nitrata na osnovi udjela dušika. Prema tome, pretpostavka navedena u uvodnim izjavama 20. do 23. Uredbe br. 945/2005 ne može se održati ako se dokaže da, unatoč masenom udjelu dušika većem od 28 %, predmetno gnojivo zapravo sadržava udio amonijeva nitrata manji od 80 %.
Svako drugo tumačenje Provedbene uredbe br. 999/2014 s obzirom na Uredbu br. 945/2005 dovelo bi do proširenja primjene antidampinških pristojbi na gnojiva koja nisu obuhvaćena definicijom proizvoda iz prve od tih uredbi. U tom pogledu valja podsjetiti na to da proširenje primjene antidampinških pristojbi na proizvode različite od onoga na koji se odnosi antidampinška uredba nije spojivo s ciljem i strukturom osnovnih uredbi (vidjeti analogijom presudu od 18. travnja 2013., Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
, t.
43.
).
Kao treće, kako bi se dao odgovor na pitanja suda koji je uputio zahtjev o načinima dokazivanja u svrhu obaranja te pretpostavke – kao što je to laboratorijska analiza – valja podsjetiti na to da, na temelju ustaljene sudske prakse, u slučaju da u tom području ne postoji propis Unije, dužnost je unutarnjeg pravnog poretka svake države članice da uredi postupke povodom pravnih lijekova koji su namijenjeni osiguranju zaštite prava pojedinaca koja proizlaze iz prava Unije, uz poštovanje načela ekvivalentnosti i djelotvornosti (vidjeti u tom smislu presudu od 13. ožujka 2007., Unibet,
C‑432/05
,
EU:C:2007:163
, t.
39.
i
82.
).
Na sudu koji je uputio zahtjev stoga je da na temelju nacionalnih postupovnih pravila ocijeni jesu li dokazi koje je podnijelo društvo Linas Agro takvi da mogu oboriti pretpostavku navedenu u uvodnim izjavama 20. do 23. Uredbe br. 945/2005 te treba li, prema potrebi, provesti laboratorijsku analizu u svrhu određivanja stvarnog udjela amonijeva nitrata u gnojivima o kojima je riječ u glavnom postupku.
Iz prethodno navedenog slijedi da članak 1. Provedbene uredbe br. 999/2014, s obzirom na uvodne izjave 20. do 23. Uredbe br. 945/2005, treba tumačiti na način da se za gnojivo na bazi amonijeva nitrata s masenim udjelom dušika većim od 28 %, omjerom između nitratnog i amonijskog dušika oko 1:1 i ukupnim masenim udjelom fosfora i kalija koji ne premašuje 12 %, dok se ne dokaže suprotno, može pretpostaviti da sadržava maseni udio amonijeva nitrata veći od 80 % u svrhu uvođenja konačne antidampinške pristojbe koju taj članak propisuje a da pritom nije nužno provesti laboratorijsku analizu u svrhu utvrđivanja točnog udjela amonijeva nitrata.
Troškovi
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenog, Sud (deveto vijeće) odlučuje:

Članak 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 999/2014 оd 23. rujna 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijeva nitrata podrijetlom iz Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, s obzirom na uvodne izjave 20. do 23. Uredbe Vijeća (EZ) br. 945/2005 od 21. lipnja 2005. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 658/2002 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Rusije i Uredbe (EZ) br. 132/2001 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom, među ostalim, iz Ukrajine nakon parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 384/96, treba tumačiti na način da se za gnojivo na bazi amonijeva nitrata (AN) s masenim udjelom dušika (N) većim od 28 %, omjerom između nitratnog i amonijskog dušika oko 1:1 i ukupnim masenim udjelom fosfora i kalija koji ne premašuje 12 %, dok se ne dokaže suprotno, može pretpostaviti da sadržava maseni udio amonijeva nitrata (AN) veći od 80 % u svrhu uvođenja konačne antidampinške pristojbe koju taj članak propisuje a da pritom nije nužno provesti laboratorijsku analizu u svrhu utvrđivanja točnog udjela amonijeva nitrata.

Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: litavski