CELEX: 62016TJ0445
Növényfajták oltalma
A Gala Schnico növényfajtára vonatkozó közösségi növényfajta‑oltalmi bejelentés
Szakmai szempontok szerinti vizsgálat
Indokolási kötelezettség
A 2100/94/EK rendelet 75. cikkének első mondata
Egyneműség
A 2100/94 rendelet 8. cikke
Kiegészítő vizsgálat
A 2100/94 rendelet 57. cikkének (3) bekezdése
Egyenlő bánásmód
A tények CPVO általi hivatalból történő vizsgálata
A 2100/94 rendelet 76. cikke

)
[omissis]
A felek kérelmei
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;
–
a CPVO‑t kötelezze a költségek viselésére.
A CPVO azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
utasítsa el a keresetet mint megalapozatlant;
–
a felperest kötelezze a költségek viselésére.
A jogkérdésről
[
omissis
]
A szakmai szempontok szerinti vizsgálat területének kijelölésére és az egyneműség megállapított hiányának okára vonatkozó első jogalapról
[
omissis
]
A szakmai szempontok szerinti vizsgálat területének kijelölésére vonatkozó első részről
Előzetesen meg kell állapítani, hogy a
Közösségi Növényfajta‑hivatal Hivatalos Közlönyében
közzétett, 2004. február 15‑i 2/2004. sz. véleményből kitűnik, hogy a CPVO úgy határozott, hogy – a bejelentett fajtához hasonlóan – a Gala mutációs csoportba tartozó
Malus domestica Borkh
. faj mutációs almafajtáinak szakmai szempontok szerinti vizsgálatát kizárólagos jelleggel a GEVES‑re bízza.
[
omissis
]
Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy a 2100/94 rendelet 55. cikkének (1) bekezdése és a CPVO előtti eljárások tekintetében a 2100/94/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2009. szeptember 17‑i 874/2009/EK bizottsági rendelet (
HL 2009. L 251., 3. o.
) 13. cikkének (1) bekezdése szerint az igazgatási tanács az adott fajhoz tartozó fajták szakmai vizsgálatának lefolytatását valamely tagállam illetékes hivatalára bízhatja. Amint a fenti 42. pontban megállapításra került, a bejelentett fajtához hasonlóan a Gala csoportba tartozó
Malus domestica Borkh
. faj mutációs fajtái esetében a szakmai szempontok szerinti vizsgálatot kizárólagos jelleggel a GEVES‑re bízták.
Először is e tekintetben meg kell állapítani, hogy a GEVES vizsgálati területén uralkodó klimatikus viszonyokat megfelelő módon figyelembe vették az érintett mutációs csoportok vizsgálati területének kijelölésekor, beleértve a Gala mutációs csoportot is. Ugyanis egy pervezető intézkedésre adott válaszában a CPVO több olyan belső dokumentumot nyújtott be, amely a 2/2004. sz. vélemény elfogadása előtt kelt, amelyekből kitűnik, hogy a CPVO által megkérdezett, gyümölcsfajtákkal foglalkozó szakértők szerint a GEVES területén jellemzően fennálló klimatikus viszonyok a Gala mutánsok szakmai szempontok szerinti vizsgálatainak e területen történő összpontosítása mellett szólnak.
Márpedig a felperes nem hoz fel semmilyen, e megállapítás megkérdőjelezésére alkalmas konkrét érvet. Következésképpen mindenképpen el kell utasítani a felperes azon érveit, hogy a GEVES az ott uralkodó klimatikus viszonyok miatt nem volt megfelelő terület a bejelentett fajta szakmai szempontok szerinti vizsgálatára.
Másodszor, a felperes – mint azt a tárgyaláson is megerősítette – nem azt állítja, hogy a bejelentett fajta vizsgálati időszaka alatt a GEVES területén történő fennálló klimatikus viszonyok rendellenesek voltak.
Harmadszor a 2/2004. sz. véleményből eredően, az azonos mutációs csoporthoz tartozó faj vagy fajta szakmai szempontok szerinti vizsgálatáért felelős vizsgálóhivatal egyértelmű és előzetes kijelölése megfelel a 2100/94 rendelettel létrehozott közösségi növényfajta‑oltalmi rendszer általános felépítésének, valamint az e rendelet alapját képező egyenlő bánásmód, jogbiztonság és átláthatóság elveinek.
Az említett általános felépítés és ezen elvek előírják, hogy minden olyan bejelentett növényfajtát, amely egy adott faj ugyanazon mutációs fajtacsoportjához tartozik, azonos feltételek szerint kell értékelni.
Ennek érdekében a 2/2004. sz. vélemény felhívja a közösségi növényfajta‑oltalmi jogi bejelentők figyelmét arra, hogy „kizárólag a [CPVO] határozza meg a bejelentett fajta vizsgálatának területét”, és „[a] közvetlenül a vizsgálóhivatallal, de a CPVO engedélye nélkül kötött megállapodás következésképp veszélyezteti a későbbi vizsgálatok eredményét”.
[
omissis
]
Az egyneműség hiányának okára vonatkozó második részről
[
omissis
]
E körülmények között, és tekintettel arra, hogy a CPVO széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik azzal a tudományosan és szakmailag is összetett kérdéssel kapcsolatban, hogy a bejelentett fajta kellően egynemű jellemzői megnyilvánultak‑e a szakmai szempontok szerinti vizsgálat során (2010. április 15‑iSchräder kontra CPVO ítélet,
C‑38/09 P
,
EU:C:2010:196
,
77.
pont; 2012. december 19‑iBrookfield New Zealand és Elaris kontra CPVO és Schniga ítélet,
C‑534/10 P
,
EU:C:2012:813
,
50.
pont), a fellebbezési tanács érvényesen következtethetett a két egymást követő vizsgálati évben a 39‑es jellemző megnyilvánulásában megállapított jelentős különbségek alapján az egyneműség hiányára, tekintettel arra, hogy egyrészt a szakmai szempontok szerinti vizsgálatot a TP/14/2. sz. CPVO–jegyzőkönyv alapján végezték, amit egyébként nem vitattak, másrészt semmi sem utalt arra, hogy ezen jellemző megnyilvánulását gátolták volna azok a környezeti feltételek, amelyek mellett a szakmai szempontok szerinti vizsgálatot elvégezték. A fellebbezési tanács azon megállapítással sem követett el nyilvánvaló mérlegelési hibát, hogy ilyen esetben a CPVO nem volt köteles minden lehetséges magyarázatot felkutatni az egyneműség hiányának megmagyarázására.
[
omissis
]
A 2100/94 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének és az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapított második jogalapról
[
omissis
]
A 2100/94 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének megsértésére alapított első részről
[
omissis
]
Végül, azt feltételezve, hogy a felperes érveit úgy kell értelmezni, hogy az egyneműséggel kapcsolatos problémák a megvizsgált növényi anyag minőségének tudhatók be, és ezen problémák idővel enyhülhettek, ami új megfigyelési évet indokolt volna, elegendő annyit megállapítani, hogy a megfelelő növényi anyag biztosítása kizárólag a közösségi növényfajta‑oltalmi jog bejelentőjének feladata.
[
omissis
]

A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (hetedik tanács)
a következőképpen határozott:

1)
A Törvényszék a keresetet elutasítja.

2)
A Törvényszék a Schniga GmbH‑t kötelezi a költségek viselésére.

Tomljenović
Bieliūnas
Kornezov
Kihirdetve Luxembourgban, a 2018. február 23‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.
(
)	A jelen ítéletnek csak azok a pontjai kerülnek ismertetésre, amelyek közzétételét a Törvényszék hasznosnak tartja.