CELEX: 62016CJ0393
Návrh na začatie prejudiciálneho konania
Spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami
Ochrana chránených označení pôvodu (CHOP)
Nariadenie (ES) č. 1234/2007
Článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) a článok 118m ods. 2 písm. b) a c)
Nariadenie (EÚ) č. 1308/2013
Článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) a článok 103 ods. 2 písm. b) a c)
Pôsobnosť
Zneužívanie dobrej povesti CHOP
Zneužitie, napodobenie alebo vyvolávanie mylnej predstavy o CHOP
Nepravdivé alebo zavádzajúce označenie
CHOP ‚Champagne‘ použité v názve potraviny
Názov ‚Champagner Sorbet‘
Potravina obsahujúca šampanské ako zložku
Zložka, ktorá dodáva potravine základnú vlastnosť

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 118m ods. 2 písm. a) bodu ii) a článku 118m ods. 2 písm. b) a c) nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (
Ú. v. EÚ L 299, 2007, s. 1
), zmeneného nariadením Rady (ES) č. 491/2009 z 25. mája 2009 (
Ú. v. EÚ L 154, 2009, s. 1
) (ďalej len „nariadenie č. 1234/2007“), ako aj článku 103 ods. 2 písm. a) bodu ii) a článku 103 ods. 2 písm. b) a c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (
Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 671
).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Comité interprofessionnel du Vin de Champagne (ďalej len „CIVC“) na jednej strane a spoločnosťou Aldi Süd Dienstleistungs‑GmbH & Co. OHG, predtým Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG Süd (ďalej len „Aldi“), na druhej strane vo veci používania chráneného označenia pôvodu (CHOP) „Champagne“ v názve mrazeného výrobku, ktorý distribuuje Aldi.
Právny rámec
Nariadenia č. 1234/2007 a 1308/2013
Vnútroštátny súd vo svojom návrhu na začatie prejudiciálneho konania uvádza tak nariadenie č. 1234/2007, ktoré bolo účinné v čase, keď nastali skutkové okolnosti sporu vo veci samej, ako aj nariadenie č. 1308/2013, ktoré ho od 1. januára 2014 nahradilo, pričom poukazuje na to, že výklad posledného uvedeného nariadenia je nevyhnutný v rozsahu, v akom sa návrh na zdržanie sa používania CHOP „Champagne“, ktoré je predmetom sporu vo veci samej, týka budúcnosti, takže vnútroštátny súd bude musieť rozhodnúť o tomto návrhu tiež z hľadiska ustanovení uplatniteľných v čase, keď vydá svoje rozhodnutie.
Článok 118b nariadenia č. 1234/2007, nazvaný „Vymedzenie pojmov“, vo svojom odseku 1 stanovuje:
„Na účely tohto pododdielu sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)
‚označenie pôvodu‘ je názov oblasti, osobitného miesta alebo vo výnimočných prípadoch krajiny používaný na opis produktu, ktorý sa uvádza v článku 118a ods. 1 a ktorý spĺňa tieto požiadavky:
i)
jeho kvalita a vlastnosti sú v podstatnej miere alebo výlučne ovplyvnené osobitným zemepisným prostredím s jemu vlastnými prírodnými a ľudskými faktormi;
ii)
hrozno, z ktorého sa vyrába, pochádza výlučne z tejto zemepisnej oblasti;
iii)
vyrába sa v tejto zemepisnej oblasti a
iv)
získava sa z odrôd viniča patriacej do druhu
Vitis vinifera
;
…“
Podľa článku 118k ods. 1 tohto nariadenia:
„Názvy, ktoré sa stali druhovými, nemožno chrániť ako označenie pôvodu alebo zemepisné označenie.
…“
Článok 118m uvedeného nariadenia, nazvaný „Ochrana“, stanovuje:
„1   [CHOP] a chránené zemepisné označenia môže používať akýkoľvek hospodársky subjekt, ktorý uvádza na trh víno vyrobené v zhode s príslušnou špecifikáciou produktu.
2.   [CHOP] a chránené zemepisné označenia a vína, v prípade ktorých sa tieto chránené názvy používajú v zhode so špecifikáciou produktu, sa chránia pred:
a)
každým priamym alebo nepriamym komerčným využívaním chráneného názvu:
i)
v prípade podobných produktov, ktoré nie sú v súlade so špecifikáciou produktu s chráneným názvom, alebo
ii)
ak sa takýmto využívaním zneužíva povesť označenia pôvodu alebo zemepisného označenia;
b)
každým zneužitím, napodobením alebo vyvolávaním mylnej predstavy, aj keď sa uvádza skutočný pôvod produktu alebo služby, alebo ak je chránený názov preložený alebo sa uvádza v spojení s výrazmi ako ‚štýl‘, ‚typ‘, ‚metóda‘, ‚ako sa vyrába v‘, ‚napodobenina‘, ‚s príchuťou‘, ‚na spôsob‘ a podobne;
c)
každým iným nepravdivým alebo zavádzajúcim označením proveniencie, pôvodu, povahy alebo základných vlastností produktu na vnútornom alebo vonkajšom obale, na reklamných materiáloch alebo v dokumentoch týkajúcich sa dotknutého vinárskeho produktu, ako aj balením produktu do nádob, ktoré by mohli vyvolať mylný dojem o jeho pôvode;
d)
každým iným postupom, ktorým by sa spotrebiteľ mohol zavádzať, pokiaľ ide o skutočný pôvod produktu.
3.   [CHOP] alebo chránené zemepisné označenia sa v Spoločenstve nestávajú druhovými v zmysle článku 118k ods. 1.
4.   Členské štáty podniknú potrebné kroky, aby zastavili nezákonné používanie [CHOP] a chránených zemepisných označení, ako sa uvádza v odseku 2.“
Odôvodnenia 92 a 97 nariadenia č. 1308/2013 v podstate preberajú obsah odôvodnení 27 a 32 nariadenia Rady (ES) č. 479/2008 z 29. apríla 2008 o spoločnej organizácii trhu s vínom, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1439/1999, (ES) č. 1782/2003, (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 3/2008 a zrušujú nariadenia (EHS) č. 2392/86 a (ES) č. 1493/1999 (
Ú. v. EÚ L 148, 2008, s. 1
), ktorého ustanovenia týkajúce sa ochrany CHOP a chránených zemepisných označení (ďalej len „CHZO“) boli začlenené do nariadenia č. 1234/2007 prostredníctvom nariadenia č. 491/2009. Tieto ustanovenia znejú:
„(92)
Koncepcia akostných vín v Únii je okrem iného založená na osobitných vlastnostiach vína, ktoré sa pripisujú jeho zemepisnému pôvodu. Takéto vína spotrebiteľ rozoznáva prostredníctvom [CHOP] a [CHZO]. Aby sa požiadavky na kvalitu dotknutých výrobkov mohli zahrnúť do transparentného a prepracovanejšieho rámca, mal by sa ustanoviť systém, v ktorom sa budú žiadosti o chránené označenie pôvodu a zemepisné označenie skúmať v súlade s prístupom, ktorý sa uplatňuje v rámci horizontálnej politiky Únie v oblasti kvality potravín iných než víno a destiláty, stanoveným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 [z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (
Ú. v. EÚ L 343, 2012, s. 1
)].
…
(97)
Označenia pôvodu a zemepisné označenia zapísané do registra by mali byť chránené pred používaním, ktorým sa zneužíva povesť výrobkov spĺňajúcich požiadavky. S cieľom podporovať spravodlivú hospodársku súťaž a neuvádzať spotrebiteľov do omylu by sa takáto ochrana mala rozšíriť aj na výrobky a služby, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, vrátane tých, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k zmluvám.“
Článok 101 ods. 1 a článok 103 nariadenia č. 1308/2013 majú analogické znenie ako článok 118k ods. 1 a článok 118m nariadenia č. 1234/2007.
Ďalšie ustanovenia práva Únie
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (
Ú. v. ES L 109, 2000, s. 29
; Mim. vyd. 15/005, s. 75), ktorá bola účinná v čase skutkových okolností sporu vo veci samej, vo svojom článku 3 ods. 1 stanovovala:
„V súlade s článkami 4 až 17 a na základe výnimiek, ktoré obsahujú, na označení potravín je povinné jedine uvedenie nasledovných údajov:
(1)
názov, pod ktorým sa výrobok predáva;
(2)
zoznam zložiek;
(3)
množstvo určitých zložiek alebo kategórií zložiek, ako je stanovené v článku 7;
…“
Podľa článku 5 ods. 1 tejto smernice:
„Názov, pod ktorým sa výrobok predáva, je názov stanovený v príslušných ustanoveniach spoločenstva.
a)
V prípade, že neexistujú ustanovenia spoločenstva, je názvom, pod ktorým sa výrobok predáva, názov stanovený v zákonoch, právnych predpisoch a správnych predpisoch platných v členských štátoch, v ktorých sa výrobok predáva konečnému spotrebiteľovi alebo hromadným stravovacím zariadeniam.
V opačnom prípade je názov, pod ktorým sa výrobok predáva, taký názov, ktorý je obvyklý v členskom štáte, v ktorom sa predáva konečnému spotrebiteľovi alebo hromadným stravovacím zariadeniam, alebo je uvedený popis potraviny a ak je to potrebné z hľadiska použitia potraviny tak, aby boli pre kupujúceho dostatočne zrozumiteľné pre určenie skutočného charakteru potraviny a jej odlíšenie od ostatných výrobkov, s ktorými by ju bolo možné zameniť.
…“
Článok 6 ods. 5 uvedenej smernice znie:
„V zozname zložiek sa uvedú všetky zložky potraviny v zostupnom poradí na základe hmotnosti, ako je zaznamenané v čase ich použitia pri výrobe potraviny. Zoznam sa uvedie za vhodným nadpisom, ktorý obsahuje slovo ‚zložky‘.
…“
Článok 7 ods. 1 a 5 tej istej smernice stanovoval:
„1.   Množstvo zložky alebo kategórie zložiek používaných pri výrobe alebo príprave potraviny sa uvedie v súlade s týmto článkom.
…
5.   Označenie uvedené v odseku 1 sa uvedie buď v názve, alebo hneď za názvom, pod ktorým sa potravina predáva, alebo v zozname zložiek, s ktorými súvisí príslušná zložka alebo kategória zložiek.“
S účinnosťou od 13. decembra 2014 bola smernica 2000/13 zrušená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 z 25. októbra 2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a ktorým sa zrušuje smernica Komisie 87/250/EHS, smernica Rady 90/496/EHS, smernica Komisie 1999/10/ES, smernica 2000/13, smernice Komisie 2002/67/ES a 2008/5/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 608/2004 (
Ú. v. EÚ L 304, 2011, s. 18
), ktorého článok 9, nazvaný „Zoznam povinných údajov“, stanovuje:
„1.   V súlade s článkami 10 až 35 a okrem výnimiek obsiahnutých v tejto kapitole je povinné uvádzať tieto údaje:
a)
názov potraviny;
b)
zoznam zložiek;
…“
Podľa článku 17 tohto nariadenia, nazvaného „Názov potraviny“:
„1.   Názov potraviny je jej názov podľa právnych predpisov. Ak takýto názov neexistuje, názov potraviny je jej zaužívaný názov, alebo ak neexistuje zaužívaný názov alebo sa zaužívaný názov nepoužíva, uvádza sa opisný názov potraviny.
…“
Článok 18 uvedeného nariadenia, nazvaný „Zoznam zložiek“, stanovuje:
„1.   Zoznam zložiek sa uvádza pod alebo za vhodným nadpisom, ktorý pozostáva zo slova ‚zloženie‘ alebo toto slovo obsahuje. Zahŕňa všetky zložky potraviny v zostupnom poradí podľa hmotnosti, ako sú zaznamenané v čase ich použitia pri výrobe potraviny.
2.   Zložky sa označia ich špecifickým názvom, kde je to vhodné, v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 17 a v prílohe VI.
…“
Článok 22 toho istého nariadenia, nazvaný „Uvádzanie množstva zložiek“, spresňuje:
„1.   Uvádzanie množstva zložky alebo kategórie zložiek použitých na výrobu alebo prípravu potraviny sa vyžaduje, ak sa daná zložka alebo kategória zložiek:
a)
vyskytuje v názve potraviny alebo ju spotrebiteľ zvyčajne spája s týmto názvom;
b)
na označení zdôrazní slovami, obrázkami alebo graficky alebo
c)
je nevyhnutná pre charakteristiku potraviny a na jej odlíšenie od výrobkov, s ktorými by sa pre svoj názov alebo vzhľad mohla zameniť.
…“
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 z 15. januára 2008 o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia (EHS) č. 1576/89 (
Ú. v. EÚ L 39, 2008, s. 16
) vo svojom článku 10, nazvanom „Osobitné pravidlá, ktoré sa týkajú používania predajných názvov a zemepisných označení“, stanovuje:
„1.   Bez toho, aby bola dotknutá smernica 2000/13/ES, používanie výrazu uvedeného v kategóriách 1 až 46 prílohy II alebo zemepisného označenia zapísaného v prílohe III v zloženom spojení alebo zmienka o ktoromkoľvek z nich sa pri prezentácii potraviny zakazuje, pokiaľ alkohol nepochádza výlučne z uvedenej liehoviny (uvedených liehovín).
…“
Článok 16 písm. a) tohto nariadenia chráni zemepisné označenia zapísané do prílohy III tohto nariadenia analogicky ako článok 118m ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1308/2013.
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (
Ú. v. EÚ L 343, 2012, s. 1
) vo svojom odôvodnení 32 stanovuje:
„Ochrana označení pôvodu a zemepisných označení by sa mala rozšíriť na prípady zneužitia a napodobňovania názvov tovarov a služieb zapísaných do registra a na prípady používania názvov vyvolávajúcich mylnú predstavu o názvoch tovarov a služieb zapísaných do registra, aby sa zabezpečil vysoký stupeň ochrany a aby sa táto ochrana uviedla do súladu s ochranou platnou v sektore vína. Keď sa [CHOP] alebo [CHZO] používajú ako zložky, malo by sa prihliadnuť na oznámenie Komisie s názvom Usmernenia pre označovanie potravín, v ktorých sa používajú zložky s chráneným označením pôvodu (CHOP) a chráneným zemepisným označením (CHZO).“
Článok 13 tohto nariadenia, nazvaný „Ochrana“, stanovuje:
„1.   Názvy zapísané v registri sú chránené pred:
a)
akýmkoľvek priamym alebo nepriamym obchodným používaním názvu zapísaného v registri na výrobky, na ktoré sa zápis do registra nevzťahuje, ak sú takéto výrobky porovnateľné s výrobkami zapísanými v registri pod uvedeným názvom alebo ak použitie názvu ťaží z dobrej povesti chráneného názvu, a to aj v prípade, keď sa tieto výrobky používajú ako zložka;
…“
Usmernenia pre označovanie potravín s chráneným označením pôvodu (CHOP) a s chráneným zemepisným označením (CHZO) používaných ako prísady (
Ú. v. EÚ C 341, 2010, s. 3
, ďalej len „usmernenia“) stanovujú:
„2.1.
Odporúčania týkajúce sa používania označenia zapísaného do registra
1.
Podľa Komisie názov zapísaný do registra ako CHOP alebo CHZO by mohol byť oprávnene uvedený v zozname prísad potraviny.
2.
Komisia sa navyše nazdáva, že názov zapísaný do registra ako CHOP alebo CHZO by sa mohol uvádzať v rámci alebo v blízkosti predajného názvu potraviny, ktorá obsahuje výrobky s názvom zapísaným do registra, ako aj na štítku, v rámci prezentácie a reklamy tejto potraviny, pokiaľ sú splnené tieto podmienky.
–
Bolo by teda vhodné, aby daná potravina neobsahovala žiadnu inú ‚porovnateľnú prísadu‘, alebo inak povedané, žiadnu inú prísadu, ktorá by mohla úplne alebo čiastočne nahradiť prísadu s CHOP alebo CHZO. Ako jeden z príkladov pojmu ‚porovnateľná prísada‘, Komisia uvádza, že plesňový syr (alebo všeobecne nazývaný ‚syr s modrou plesňou‘) by mohol byť porovnateľný so syrom ‚Roquefort‘.
–
Okrem toho, táto prísada by sa mala používať v dostatočnom množstve, aby dodala príslušnej potravine podstatnú vlastnosť. Komisia však nemôže, vzhľadom na rôznorodosť možných prípadov, navrhnúť jednotne uplatniteľný minimálny percentuálny podiel. Napríklad pridanie minimálneho množstva korenia s CHOP alebo CHZO do potraviny by skutočne mohlo, v istom prípade, postačovať na to, aby danej potravine dodalo podstatnú vlastnosť. Naopak, začlenenie minimálneho množstva mäsa s CHOP alebo CHZO do potraviny by nemalo
a priori
postačovať na to, aby potravine dodalo podstatnú vlastnosť.
–
Napokon, percentuálny podiel prísady s CHOP alebo CHZO, ktorá sa pridáva, by mal byť, v ideálnom prípade, vyznačený v rámci alebo v bezprostrednej blízkosti predajného názvu príslušnej potraviny alebo ak predajný názov nie je zobrazený, uvedie sa daný podiel v zozname prísad, a to s priamym odkazom na príslušnú prísadu.
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
Od konca roka 2012 Aldi, spoločnosť distribuujúca najmä potraviny, uviedla do predaja mrazený výrobok vyrábaný spoločnosťou Galana NV, vedľajším účastníkom konania vo veci samej na podporu spoločnosti Aldi, pričom tento výrobok sa distribuuje pod názvom „Champagner Sorbet“ a ako zložku obsahuje 12 % šampanského.
Vzhľadom na to, že distribúcia tohto výrobku pod týmto názvom predstavuje porušenie CHOP „Champagne“, sa CIVC, združenie výrobcov šampanského, obrátilo na Landgericht München I (Krajinský súd Mníchov I, Nemecko), aby bola na základe článku 118m nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 nariadenia č. 1308/2013 uložená spoločnosti Aldi povinnosť zdržať sa používania uvedeného názvu v rámci obchodovania s mrazenými výrobkami. Rozhodnutie tohto súdu, ktorý vyhovel tomuto návrhu, bolo zmenené v odvolacom konaní rozhodnutím Oberlandesgericht München (Vyšší krajinský súd Mníchov, Nemecko), ktorý uvedený návrh zamietol.
Odvolací súd najmä usúdil, že podmienky stanovené na účely žaloby založenej na článku 103 ods. 2 písm. a) bodu ii) a článku 103 ods. 2 písm. b) a c) nariadenia č. 1308/2013 neboli splnené, pretože podmienka týkajúca sa protiprávneho používania CHOP nebola v prejednávanej veci splnená, Aldi mala legitímny záujem používať názov „Champagner Sorbet“ na označenie potraviny, ktorú verejnosť pozná pod týmto názvom a ktorej základnou zložkou je šampanské, a nešlo o do omylu uvádzajúce označenie.
CIVC preto podala opravný prostriedok
Revision
na Bundesgerichtshof (Spolkový súdny dvor, Nemecko), ktorý po prvé uvádza, že sa prikláňa k záveru, že používanie názvu „Champagner Sorbet“ spoločnosťou Aldi patrí do pôsobnosti článku 118m ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1308/2013, pretože Aldi používa tento názov v prípade mrazeného dezertu, teda výrobku, ktorý nezodpovedá špecifikácií vín s CHOP „Champagne“, a toto CHOP používa na obchodné účely.
Po druhé vnútroštátny súd usudzuje, že názov „Champagner Sorbet“ môže na výrobok distribuovaný spoločnosťou Aldi preniesť dobrú povesť CHOP „Champagne“. Pýta sa však, či používanie CHOP predstavuje zneužívanie dobrej povesti tohto CHOP v zmysle uvedených ustanovení, pokiaľ názov potraviny zodpovedá zvyklostiam príslušnej verejnosti pri označovaní tejto potraviny a zložka bola pridaná v dostatočnom množstve na to, aby dodala tejto potravine základnú vlastnosť. Rovnako ako odvolací súd sa vnútroštátny súd domnieva, že existencia legitímneho záujmu na používaní CHOP vylučuje existenciu zneužívania dobrej povesti tohto CHOP.
Po tretie vzhľadom na to, že žaloba CIVC sa mohla zakladať na článku 118m ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1308/2013, vnútroštátny súd sa pýta, či používanie CHOP za takých okolností, o aké ide vo veci samej, predstavuje zneužitie, napodobenie alebo protiprávne vyvolanie mylnej predstavy v zmysle týchto ustanovení. V tejto súvislosti sa domnieva, že tieto ustanovenia vyžadujú, aby sporné používanie CHOP bolo protiprávne a aby sa na používanie, ktoré je odôvodnené legitímnym záujmom, v dôsledku toho nevzťahovali zákazy stanovené v týchto ustanoveniach.
Po štvrté vzhľadom na to, že CIVC tvrdí, že Aldi používala názov „Champagner Sorbet“ spôsobom, ktorý uvádza do omylu, v zmysle článku 118m ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1308/2013, sa vnútroštátny súd pýta, či do pôsobnosti týchto ustanovení patria iba do omylu uvádzajúce označenia, ktoré by mohli vyvolať vo vzťahu k príslušnej verejnosti mylný dojem o zemepisnom pôvode výrobku, alebo do tejto pôsobnosti patria tiež do omylu uvádzajúce označenia v súvislosti so základnými vlastnosťami tohto výrobku.
Za týchto podmienok Bundesgerichtshof (Spolkový súdny dvor, Nemecko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Majú sa článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007, ako aj článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013 vykladať v tom zmysle, že do ich pôsobnosti spadá aj prípad, v ktorom sa [CHOP] použije ako súčasť označenia potraviny, ktorá nezodpovedá špecifikáciám výrobku, ale do ktorej bola pridaná prísada, ktorá zodpovedá špecifikáciám výrobku?
2.
V prípade kladnej odpovede na prvú otázku:
Majú sa článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007, ako aj článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013 vykladať v tom zmysle, že použitie [CHOP] ako súčasť označenia potraviny, ktorá nezodpovedá špecifikáciám výrobku, do ktorej však bola pridaná prísada, ktorá im zodpovedá, predstavuje využívanie dobrej povesti označenia pôvodu, ak označenie potraviny zodpovedá praxi pri označovaní výrobkov pre príslušnú verejnosť a prísada je pridaná v dostatočnom množstve na to, aby danému výrobku dodala základnú vlastnosť?
3.
Majú sa článok 118m ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1234/2007, ako aj článok 103 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1308/2013 vykladať v tom zmysle, že použitie [CHOP], za podmienok opísaných v druhej prejudiciálnej otázke, predstavuje zneužitie, napodobenie alebo vyvolávanie mylnej predstavy?
4.
Majú sa článok 118m ods. 2 písm. c) nariadenia (ES) č. 1234/2007, ako aj článok 103 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 vykladať v tom zmysle, že sa uplatnia len na nepravdivé alebo do omylu uvádzajúce údaje, ktoré môžu vyvolať v príslušnej skupine verejnosti nesprávnu predstavu o zemepisnom pôvode výrobku?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
Svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013, ktoré majú analogické znenie, majú vykladať v tom zmysle, že do ich pôsobnosti patrí prípad, keď je také CHOP, akým je „Champagne“, použité ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku zodpovedajúcu uvedeným špecifikáciám.
Na jednej strane treba uviesť, že pôsobnosť ochrany stanovenej v článku 118m ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1308/2013 je osobitne široká, keďže tieto ustanovenia sa vzťahujú na priame alebo nepriame obchodné používanie CHOP alebo CHZO a chránia ich pred takýmto používaním tak v prípade porovnateľných výrobkov, ktoré nie sú v súlade so špecifikáciou výrobku s chráneným názvom, ako aj v prípade neporovnateľných výrobkov v rozsahu, v akom sa uvedeným používaním zneužíva dobrá povesť tohto CHOP alebo CHZO. Rozsah tejto ochrany zodpovedá cieľu, ktorý je potvrdený v odôvodnený 97 nariadenia č. 1308/2013 a ktorý spočíva v ochrane pred akýmkoľvek používaním, ktorým sa zneužíva povesť výrobkov spĺňajúcich príslušné požiadavky.
Na druhej strane ustanovenia práva Únie týkajúce sa ochrany zaregistrovaných zemepisných názvov a označení, ktoré sú začlenené – ako to potvrdzuje odôvodnenie 92 nariadenia č. 1308/2013 – do rámca horizontálnej politiky Únie v oblasti kvality, treba vykladať spôsobom, ktorý umožňuje ich jednotné uplatňovanie.
Po prvé v tejto súvislosti nariadenie č. 1151/2012, ktorého odôvodnenie 32 uvádza, že cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť vysoký stupeň ochrany a uviesť túto ochranu do súladu s ochranou platnou v sektore vína, vo svojom článku 13 ods. 1 písm. a) stanovuje v prípade názvov zaregistrovaných podľa tohto nariadenia ochranu, ktorá je analogická s ochranou, ktorú stanovujú článok 118m ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1308/2013, pričom výslovne spresňuje, že táto ochrana sa uplatňuje aj vo vzťahu k výrobkom, ktoré sa použijú ako zložky.
Po druhé Súdny dvor v rozsudku zo 14. júla 2011, Bureau national interprofessionnel du Cognac (
C‑4/10 a C‑27/10
,
EU:C:2011:484
, bod
), v súvislosti s výkladom článku 16 písm. a) nariadenia č. 110/2008, ktorého znenie a účel sú analogické so znením a účelom článku 118m ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. a) nariadenia č. 1308/2013, už rozhodol, že používanie ochrannej známky obsahujúcej zemepisné označenie alebo výraz zodpovedajúci tomuto označeniu alebo jeho prekladu predstavuje v prípade liehovín, ktoré nezodpovedajú príslušným špecifikáciám, v zásade priame obchodné používanie tohto zemepisného označenia v zmysle tohto článku 16 písm. a) nariadenia č. 110/2008.
Vzhľadom na tieto skutočnosti treba prijať záver, že článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013 sa uplatňujú na obchodné používanie takého CHOP, akým je „Champagne“, ako súčasť názvu takej potraviny, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá obsahuje zložku zodpovedajúcu špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP.
V dôsledku toho treba na prvú otázku odpovedať tak, že článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že do ich pôsobnosti patrí prípad, keď je také CHOP, akým je „Champagne“, použité ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku zodpovedajúcu uvedeným špecifikáciám.
O druhej otázke
Svojou druhou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013 majú vykladať v tom zmysle, že používanie CHOP ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku, ktorá zodpovedá uvedeným špecifikáciám, predstavuje zneužívanie dobrej povesti CHOP v zmysle týchto ustanovení, pokiaľ názov potraviny zodpovedá zvyklostiam príslušnej verejnosti pri označovaní tejto potraviny a zložka bola pridaná v dostatočnom množstve na to, aby danému výrobku dodala základnú vlastnosť.
Ako pripomenul Súdny dvor v bode 82 rozsudku zo 14. septembra 2017, EUIPO/Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto (
C‑56/16 P
,
EU:C:2017:693
), v súvislosti s ochranou CHOP a CHZO, nariadenie č. 1234/2007 predstavuje nástroj spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý sa v podstate v prospech spotrebiteľov snaží zabezpečiť, aby sa poľnohospodárske výrobky, ktoré sú nositeľmi zemepisných označení zaregistrovaných podľa tohto nariadenia, z dôvodu ich pôvodu v určitej zemepisnej oblasti vyznačovali určitými osobitnými vlastnosťami, a preto ponúkali záruku kvality spojenú s ich zemepisným pôvodom, s cieľom umožniť poľnohospodárskym podnikom, ktoré vynaložili úsilie na dosiahnutie skutočnej kvality, aby dosahovali vyššie príjmy, a zabrániť tomu, aby tretie osoby zneužívajúco ťažili z dobrej povesti vyplývajúcej z kvality týchto výrobkov.
Navyše, pokiaľ ide o článok 16 písm. a) až d) nariadenia č. 110/2008, Súdny dvor v bode 46 rozsudku zo 14. júla 2011, Bureau national interprofessionnel du Cognac (
C‑4/10 a C‑27/10
,
EU:C:2011:484
), usúdil, že toto ustanovenie upravuje rôzne prípady, keď je uvádzanie výrobku na trh sprevádzané výslovným alebo implicitným odkazom na zemepisné označenie za podmienok, ktoré môžu uviesť verejnosť do omylu či prinajmenšom vyvolať na jej strane myšlienkovú asociáciu týkajúcu sa pôvodu výrobku, alebo hospodárskemu subjektu umožniť neoprávnene ťažiť z dobrej povesti predmetného zemepisného označenia.
Z toho vyplýva, že predpokladom zneužívania dobrej povesti CHOP v zmysle článku 118m ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1308/2013 je používanie tohto CHOP s cieľom neoprávnene ťažiť z jeho dobrej povesti.
V prejednávanej veci, ako uviedol vnútroštátny súd, používanie názvu „Champagner Sorbet“ na označenie sorbetu obsahujúceho šampanské môže na tento výrobok preniesť dobrú povesť CHOP „Champagne“, ktoré je nositeľom obrazu kvality a prestíže, a v dôsledku toho môže ťažiť z tejto dobrej povesti. S cieľom určiť, či toto používanie narúša ochranu, ktorú priznáva článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007 alebo článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013, treba preto preskúmať, či takéto používanie predstavuje konanie, ktorého cieľom je neoprávnene ťažiť z dobrej povesti tohto CHOP.
V tejto súvislosti treba najskôr konštatovať, že článok 3 ods. 1 a článok 5 ods. 1 smernice 2000/13, ktorá bola účinná v čase skutkových okolností sporu vo veci samej, a ako uviedol vnútroštátny súd, článok 9 ods. 1 písm. a) a článok 17 ods. 1 nariadenia č. 1169/2011 v nijakom prípade nestanovujú povinnosť uvádzať CHOP v názve potraviny, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku zodpovedajúcu uvedeným špecifikáciám, pokiaľ by používanie takéhoto názvu bolo v rozpore s ochranou, ktorú poskytuje článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007 alebo článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013.
Okrem toho striktné dodržiavanie ustanovení týkajúcich sa označovania potravín, ktoré sa nachádzajú v smernici 2000/13 a nariadení č. 1169/2011, rovnako ako ustanovení týkajúcich sa zložiek, ktoré sú v nich uvedené, a to najmä článku 6 ods. 5 a článku 7 ods. 1 a 5 smernice 2000/13, ako aj článku 18 ods. 1 a 2 a článku 22 ods. 1 nariadenia č. 1169/2011, nemôže vylúčiť existenciu neoprávneného využívania dobrej povesti CHOP.
Následne, ako uviedol vnútroštátny súd, podľa článku 10 ods. 1 nariadenia č. 110/2008 používanie zaregistrovaného zemepisného označenia v zloženom spojení sa zakazuje, pokiaľ alkohol nepochádza výlučne z uvedenej liehoviny.
Napokon usmernenia, ktoré treba podľa odôvodnenia 32 nariadenia č. 1151/2012 zohľadniť v prípade, že sa CHOP alebo CHZO používajú ako zložky, vo svojom bode 2.1.2 uvádzajú, že názov zapísaný do registra ako CHOP alebo CHZO sa môže uvádzať v rámci predajného názvu potraviny, ktorá obsahuje výrobky s názvom zapísaným do registra, pokiaľ sú splnené tri podmienky uvedené v týchto usmerneniach. Keďže cieľom tohto nariadenia, ako bolo uvedené v bode 33 tohto rozsudku, je zabezpečiť vysoký stupeň ochrany a uviesť túto ochranu do súladu s ochranou platnou v sektore vína, potom aj tieto usmernenia sú relevantné na účely výkladu článku 118m ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1308/2013.
Z toho vyplýva, že používanie CHOP ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva potravina, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa CHOP, ale obsahuje zložku zodpovedajúcu uvedeným špecifikáciám, nemožno samo osobe považovať za neoprávnené konanie, a v dôsledku toho za konanie, proti ktorému sú CHOP chránené za akýchkoľvek okolností podľa článku 118m ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1308/2013. V dôsledku toho vnútroštátnemu súdu prináleží, aby vzhľadom na okolnosti každého konkrétneho prípadu posúdil, či účelom takéhoto používania je neoprávnene ťažiť z dobrej povesti CHOP.
Na tento účel skutočnosť, že názov, o ktorý ide vo veci samej, zodpovedá zvyklostiam príslušnej verejnosti pri označovaní dotknutej potraviny, nemôže predstavovať aspekt, ku ktorému treba prihliadnuť.
Vzhľadom na to, že účelom zaregistrovaných zemepisných názvov a označení je najmä – ako to bolo pripomenuté v bode 38 tohto rozsudku – zabezpečiť v prospech spotrebiteľov, aby sa výrobky, ktoré sú nositeľmi takýchto označení, z dôvodu ich pôvodu v určitej zemepisnej oblasti vyznačovali určitými osobitnými vlastnosťami a ponúkali záruku kvality spojenú s ich zemepisným pôvodom, tento účel by totiž nebolo možné dosiahnuť, ak by CHOP mohlo byť alebo by sa mohlo stať druhovým označením. Podľa článku 118k ods. 1 nariadenia č. 1234/2007 a článku 101 ods. 1 nariadenia č. 1308/2013 názvy, ktoré sa stali druhovými, tak nie sú chránené ako CHOP. Okrem toho článok 118m ods. 3 nariadenia č. 1234/2007 rovnako ako článok 103 ods. 3 nariadenia č. 1308/2013 stanovuje, že CHOP sa v Únii nestávajú druhovými. Prijatie záveru, že skutočnosť, že názov takej potraviny, akou je „Champagner Sorbet“, je názvom, ktorý bežne používa príslušná verejnosť pri označovaní tejto potraviny, môže mať vplyv na posúdenie neoprávnenej povahy používania CHOP ako súčasť tohto názvu, by malo za následok, že toto CHOP sa môže používať ako druhové označenie, čo by bolo v rozpore s ochranou, ktorú stanovujú tieto nariadenia.
Pokiaľ ide o otázku, či na účely tohto posúdenia je relevantné kritérium, podľa ktorého bola zložka s CHOP pridaná v množstve dostatočnom na to, aby dodala dotknutej potravine základnú vlastnosť, treba konštatovať, že toto kritérium zodpovedá jednej z troch podmienok uvedených v bode 2.1.2 usmernení, aby sa uznalo, že označenie, ktoré bolo zaregistrované ako CHOP, môže byť uvedené v rámci predajného názvu potraviny, ktorá obsahuje výrobky s CHOP. Komisia však v týchto usmerneniach spresňuje, že vzhľadom na rôznorodosť možných prípadov nemôže navrhnúť jednotne uplatniteľný minimálny percentuálny podiel.
V tejto súvislosti treba usúdiť, že cieľom používania CHOP ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva potravina, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku zodpovedajúcu uvedeným špecifikáciám, je neoprávnene ťažiť z dobrej povesti tohto CHOP, pokiaľ táto zložka nedodáva tejto potravine základnú vlastnosť.
Pokiaľ ide o určenie, či daná zložka dodáva dotknutej potravine základnú vlastnosť, potom množstvo tejto zložky v zložení tejto potraviny predstavuje významné, ale nie dostatočné kritérium. Posúdenie tohto kritéria závisí od dotknutých výrobkov a musí ho sprevádzať kvalitatívne posúdenie. V tejto súvislosti, ako uviedol generálny advokát v bodoch 76 a 77 svojich návrhov, nejde o to, aby sa v tejto potravine našli základné vlastnosti zložky s CHOP, ale o to, aby sa zistilo, že táto potravina ma základnú vlastnosť spojenú s touto zložkou. Touto vlastnosťou sú často aróma a príchuť, ktoré táto zložka dodáva.
Pokiaľ názov potraviny uvádza, ako vo veci samej, že táto potravina obsahuje zložku s CHOP, ktorého účelom je uviesť príchuť tejto potraviny, potom príchuť vytváraná touto zložkou musí predstavovať základnú vlastnosť uvedenej potraviny. Ak totiž iné zložky obsiahnuté v uvedenej potravine určujú vo väčšej miere jej príchuť, potom používaním takéhoto názvu sa neoprávnene ťaží z dobrej povesti dotknutého CHOP. Na účely posúdenia, či šampanské obsiahnuté vo výrobku, o ktorý ide vo veci samej, tak dodáva tomuto výrobku základnú vlastnosť, vnútroštátnemu súdu prináleží, aby vzhľadom na dôkazy, ktoré mu boli predložené, posúdil, či tento výrobok má príchuť, ktorá bola dosiahnutá hlavne prítomnosťou šampanského v jeho zložení.
Vzhľadom na uvedené úvahy treba na druhú otázku odpovedať tak, že článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že používanie CHOP ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku, ktorá zodpovedá uvedeným špecifikáciám, predstavuje zneužívanie dobrej povesti CHOP v zmysle týchto ustanovení, ak základnou vlastnosťou tejto potraviny nie je príchuť, ktorá bola dosiahnutá hlavne prítomnosťou tejto zložky v jej zložení.
O tretej otázke
Svojou treťou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 118m ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1308/2013 majú vykladať v tom zmysle, že používanie CHOP ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je„Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku, ktorá zodpovedá uvedeným špecifikáciám, predstavuje zneužitie, napodobenie alebo vyvolanie mylnej predstavy v zmysle týchto ustanovení.
V tejto súvislosti treba konštatovať, že článok 118m ods. 2 písm. a) až d) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. a) až d) nariadenia č. 1308/2013 sa týkajú rôznych porušení, ktoré sa môžu dotknúť CHOP, CHZO a vín používajúcich tieto označenia a pred ktorými ich tieto ustanovenia chránia.
V prejednávanej veci z odpovedí na prvú a druhú otázku vyplýva, že používanie takého CHOP, akým je „Champagne“, ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa CHOP, ale obsahuje zložku zodpovedajúcu uvedeným špecifikáciám, predstavuje obchodné používanie uvedeného CHOP v zmysle článku 118m ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. a) bodu ii) nariadenia č. 1308/2013, proti ktorému je toto CHOP chránené podľa týchto ustanovení, ak cieľom tohto používania je neoprávnene ťažiť z jeho dobrej povesti, a že o takýto prípad ide najmä vtedy, ak táto zložka nedodáva tejto potravine základnú vlastnosť.
Naproti tomu sa nezdá, že by používanie CHOP v názve takej potraviny, o akú ide vo veci samej, mohlo predstavovať zneužitie, napodobenie alebo vyvolanie mylnej predstavy v zmysle článku 118m ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1308/2013. Začlenením označenia zložky s CHOP do názvu dotknutej potraviny totiž dochádza k priamemu používaniu tohto CHOP s cieľom otvorene sa dovolávať chuťovej kvality spájanej s týmto CHOP, čo nepredstavuje zneužitie, napodobenie ani vyvolanie mylnej predstavy.
Pokiaľ ide o pojem „vyvolanie mylnej predstavy“, treba okrem toho pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry sa tento pojem vzťahuje najmä na situáciu, keď výraz použitý na označenie výrobku zahŕňa časť chráneného označenia takým spôsobom, že pokiaľ sa spotrebiteľ stretne s názvom výrobku, v mysli sa mu vybaví obraz výrobku, ktorého označenie je chránené (pozri v tomto zmysle rozsudok z 21. januára 2016, Viiniverla,
C‑75/15
,
EU:C:2016:35
, bod
a citovanú judikatúru). Začlenenie celého názvu CHOP do názvu potraviny s cieľom uviesť jej príchuť preto nezodpovedá tomuto prípadu.
V dôsledku toho treba na tretiu otázku odpovedať tak, že článok 118m ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1308/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že používanie CHOP ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto CHOP, ale obsahuje zložku, ktorá zodpovedá uvedeným špecifikáciám, nepredstavuje zneužitie, napodobenie ani vyvolanie mylnej predstavy v zmysle týchto ustanovení.
O štvrtej otázke
Svojou štvrtou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 118m ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1308/2013 majú vykladať v tom zmysle, že sú uplatniteľné len na nepravdivé alebo do omylu uvádzajúce označenia, ktoré by mohli vyvolať mylný dojem o zemepisnom pôvode dotknutého výrobku, alebo sú tiež uplatniteľné na nepravdivé a do omylu uvádzajúce označenia týkajúce sa povahy alebo základných vlastností tohto výrobku.
V tejto súvislosti treba uviesť, že hoci sa v článku 118m ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1234/2007 a článku 103 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1308/2013 uvádzajú nepravdivé alebo do omylu uvádzajúce označenia nachádzajúce sa na vnútornom alebo vonkajšom obale, reklamných materiáloch alebo na dokumentoch týkajúcich sa dotknutého vinárskeho výrobku, tieto ustanovenia v prípade, o aký ide vo veci samej, keď dotknutý vinársky výrobok predstavuje zložku potraviny, môžu mať potrebný účinok len vtedy, ak sa týkajú vnútorného alebo vonkajšieho obalu, reklamných materiálov a dokumentov týkajúcich sa tejto potraviny.
Pokiaľ ide o rozsah týchto ustanovení, z ich znenia vyplýva, že CHOP, CHZO a vína používajúce tieto chránené označenia v súlade s príslušnou špecifikáciou sú chránené na jednej strane pred nepravdivým alebo do omylu uvádzajúcim označením proveniencie, pôvodu, povahy alebo základných vlastností výrobku na vnútornom alebo vonkajšom obale, na reklamných materiáloch alebo v dokumentoch týkajúcich sa tohto výrobku a na druhej strane pred používaním na účely balenia výrobku do nádob, ktoré by mohli vyvolať mylný dojem o jeho pôvode. Tieto ustanovenia teda umožňujú zakázať tak nepravdivé alebo do omylu uvádzajúce označenia, pokiaľ ide o zemepisný pôvod dotknutého výrobku, ako aj nepravdivé alebo do omylu uvádzajúce označenia, ktoré sa týkajú povahy alebo takých základných vlastností tohto výroku, ako je napríklad jeho príchuť.
V prípade, že by potravina, o akú ide vo veci samej, nemala ako základnú vlastnosť príchuť, ktorá bola dosiahnutá hlavne prítomnosťou šampanského v jej zložení, bolo by možné prijať záver, že názov „Champagner Sorbet“, uvedený na vnútornom alebo vonkajšom obale tejto potraviny, predstavuje nepravdivé a do omylu uvádzajúce označenie v zmysle článku 118m ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1234/2007 alebo článku 103 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1308/2013.
Vzhľadom na tieto úvahy treba na štvrtú otázku odpovedať tak, že článok 118m ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1234/2007 a článok 103 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1308/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že sú uplatniteľné tak na nepravdivé alebo do omylu uvádzajúce označenia, ktoré by mohli vyvolať mylný dojem o pôvode dotknutého výrobku, ako aj na nepravdivé a do omylu uvádzajúce označenia týkajúce sa povahy alebo základných vlastností tohto výrobku.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (druhá komora) rozhodol takto:

1.
Článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), zmeneného nariadením Rady (ES) č. 491/2009 z 25. mája 2009, a článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007, sa majú vykladať v tom zmysle, že do ich pôsobnosti patrí prípad, keď je také chránené označenie pôvodu, akým je „Champagne“, použité ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto chráneného označenia pôvodu, ale obsahuje zložku zodpovedajúcu uvedeným špecifikáciám.

2.
Článok 118m ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1234/2007, zmeneného nariadením č. 491/2009, a článok 103 ods. 2 písm. a) bod ii) nariadenia č. 1308/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že používanie chráneného označenia pôvodu ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto chráneného označenia pôvodu, ale obsahuje zložku, ktorá zodpovedá uvedeným špecifikáciám, predstavuje zneužívanie dobrej povesti chráneného označenia pôvodu v zmysle týchto ustanovení, ak základnou vlastnosťou tejto potraviny nie je príchuť, ktorá bola dosiahnutá hlavne prítomnosťou tejto zložky v jej zložení.

3.
Článok 118m ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1234/2007, zmeneného nariadením č. 491/2009, a článok 103 ods. 2 písm. b) nariadenia č. 1308/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že používanie chráneného označenia pôvodu ako súčasť názvu, pod ktorým sa predáva taká potravina, akou je „Champagner Sorbet“, ktorá síce nezodpovedá špecifikáciám týkajúcim sa tohto chráneného označenia pôvodu, ale obsahuje zložku, ktorá zodpovedá uvedeným špecifikáciám, nepredstavuje zneužitie, napodobenie ani vyvolanie mylnej predstavy v zmysle týchto ustanovení.

4.
Článok 118m ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1234/2007, zmeneného nariadením č. 491/2009, a článok 103 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 1308/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že sú uplatniteľné tak na nepravdivé alebo do omylu uvádzajúce označenia, ktoré by mohli vyvolať mylný dojem o pôvode dotknutého výrobku, ako aj na nepravdivé a do omylu uvádzajúce označenia týkajúce sa povahy alebo základných vlastností tohto výrobku.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: nemčina.