CELEX: 62019CJ0117
Řízení o předběžné otázce
Celní unie
Prováděcí nařízení (EU) č. 999/2014
Konečné antidumpingové clo na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
Pojem
Nařízení (ES) č. 945/2005
Stanovení obsahu dusičnanu amonného
Předpoklad, podle kterého výrobek s obsahem vyšším než 28 % hmotnostních dusíku obsahuje více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu nařízení Rady (ES) č. 945/2005 ze dne 21. června 2005, kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 mění nařízení (ES) č. 658/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska a nařízení (ES) č. 132/2001 týkající se uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny (
Úř. věst. 2005, L 160, s. 1
).
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi společností „Linas Agro“ AB a Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (celní odbor ministerstva financí, Litva) (dále jen „ústřední daňový orgán“), jehož předmětem je platba konečného antidumpingového cla z dovozu hnojiv na bázi dusičnanu amonného.
Právní rámec
Základní nařízení
Vzhledem k tomu, že dovoz, o který se jedná ve věci v původním řízení, probíhal v období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2017, podléhal nejprve nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (
Úř. věst. 2009, L 343, s. 51
), a posléze nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (
Úř. věst 2016, L 176, s. 21
) (dále jen „základní nařízení“). Pokud však příslušná ustanovení těchto nařízení neprošla podstatnými novelizacemi, budou citována pouze příslušná ustanovení nařízení 2016/1036.
Článek 11 nařízení 2016/1036, nadepsaný „Platnost, přezkum a vrácení cla“, v odstavcích 1 až 3 stanoví:
„1.   Antidumpingové clo zůstává v platnosti pouze po takovou dobu a v takovém rozsahu, které jsou nezbytné k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu.
2.   Konečné antidumpingové opatření pozbývá platnosti pět let poté, co bylo uloženo, nebo pět let od ukončení posledního přezkumu, který se týkal dumpingu i újmy, pokud při tomto přezkumu nebylo zjištěno, že dumping a újma pravděpodobně přetrvají nebo se obnoví, pokud opatření pozbude platnosti. Přezkum opatření před pozbytím platnosti zahájí Komise z vlastního podnětu nebo na žádost podanou výrobci v Unii nebo jejich jménem a opatření zůstávají v platnosti až do dokončení tohoto přezkumu.
Přezkum opatření před pozbytím platnosti se zahájí, jestliže žádost obsahuje dostatečné důkazy o tom, že dumping a újma pravděpodobně přetrvají nebo se obnoví, pokud opatření pozbude platnosti. Tuto pravděpodobnost lze opřít například o důkazy o pokračování dumpingu a újmy nebo o důkazy o tom, že odstranění újmy je zcela nebo zčásti výsledkem platných opatření, nebo o důkazy o tom, že okolnosti na straně vývozců nebo podmínky na trhu naznačují pravděpodobnost budoucího dumpingu působícího újmu.
V rámci šetření podle tohoto článku je výrobcům, dovozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům v Unii poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum a v závěrech se patřičně přihlédne ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům, které byly předloženy v souvislosti se zjišťováním, zda ukončení platnosti opatření pravděpodobně povede či nepovede k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy.
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti opatření se zveřejní v
Úředním věstníku Evropské unie
ve vhodné době v posledním roce platnosti opatření ve smyslu tohoto článku. Po zveřejnění oznámení jsou výrobci v Unii oprávněni podat nejpozději tři měsíce před koncem pětiletého období žádost o přezkum v souladu s druhým pododstavcem. Zveřejní se rovněž oznámení o skutečném pozbytí platnosti opatření podle tohoto odstavce.
3.   Nutnost zachování opatření může Komise rovněž v podložených případech přezkoumat z vlastního podnětu nebo na žádost některého členského státu, nebo pokud od uložení konečného opatření uplynula přiměřená doba nejméně jednoho roku, na žádost některého vývozce nebo dovozce nebo výrobců v Unii, která obsahuje dostatečné důkazy o tom, že je nutné prozatímní přezkum zahájit.
Prozatímní přezkum se zahájí, jestliže žádost obsahuje dostatečné důkazy o tom, že zachování opatření na vyrovnání dumpingu už není nutné nebo že újma v případě zrušení nebo změny opatření pravděpodobně nebude přetrvávat ani se neobnoví nebo že stávající opatření nedostačují nebo již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
V rámci šetření podle tohoto odstavce může Komise mimo jiné zkoumat, zda se okolnosti ohledně dumpingu a újmy podstatně změnily nebo zda stávající opatření dosahují zamýšlených účinků a odstraňují újmu zjištěnou podle článku 3. V tomto smyslu se při konečném zjišťování přihlédne ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům.“
Článek 13 tohoto nařízení, nadepsaný „Obcházení“, v odst. 1 prvním až třetím pododstavci stanoví:
„Antidumpingová cla uložená na základě tohoto nařízení mohou být rozšířena na dovoz obdobných výrobků, též mírně upravených, ze třetích zemí nebo na dovoz mírně upravených obdobných výrobků ze země, která je předmětem opatření, nebo částí těchto výrobků, jestliže dochází k obcházení platných opatření.
Antidumpingová cla, která nesmějí převýšit zbytkové antidumpingové clo uložené v souladu s čl. 9 odst. 5, mohou být rozšířena na dovoz od společností, které využívají individuální cla v zemích, které jsou předmětem opatření, jestliže dochází k obcházení platných opatření.
Obcházením se rozumí změna obchodních toků mezi třetími zeměmi a Unií nebo mezi jednotlivými společnostmi v zemi, která je předmětem opatření, a Unií způsobená praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, pokud zároveň existují důkazy o újmě nebo o tom, že nápravné účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny nebo množství obdobného výrobku, a existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnoty určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2.“
Článek 14 nařízení 2016/1036, nadepsaný „Obecná ustanovení“, v první větě v odst. 1 prvním pododstavci stanoví:
„Prozatímní nebo konečné antidumpingové clo se ukládá nařízením a vybírají je členské státy ve formě, v sazbě a za ostatních podmínek stanovených v nařízení o uložení daného cla.“
Prováděcí nařízení (EU) č. 999/2014
Body 1, 2 a 44 až 48 odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 999/2014 ze dne 23. září 2014 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (
Úř. věst. 2014, L 280, s. 19
) zní:
„(1)
Nařízením (ES) č. 2022/95 [ze dne 16. srpna 1995 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska
(neoficiální překlad)
(
Úř. věst. 1995, L 198, s. 1
)] uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 31023090 a 31024090 pocházejícího z Ruska. Na základě dalšího šetření, v rámci kterého se zjistilo, že se clo nepromítá do ceny výrobku, byla opatření pozměněna nařízením Rady (ES) č. 663/98 [ze dne 23. března 1998, kterým se mění nařízení (ES) č. 2022/95 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska
(neoficiální překlad)
(
Úř. věst. 1998, L 93, s. 1
)]. V návaznosti na první přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a první prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 [nařízení č. 1225/2009] uložila Rada nařízením (ES) č. 658/2002 [ze dne 15. dubna 2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska (
Úř. věst. 2002, L 102, s. 1
; Zvl. vyd. 11/41, s. 67)] konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 31023090 a 31024090 pocházejícího z Ruska ve výši 47,07 [eur] za tunu. Následně byl proveden prozatímní přezkum definice výrobku podle čl. 11 odst. 3 [nařízení č. 1225/2009] a [nařízením č. 945/2005] bylo z dovozu pevných hnojiv kódů KN 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 a ex31059020 pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, uloženo konečné antidumpingové clo v rozmezí od 41,42 [eur] za tunu do 47,07 [eur] za tunu.
(2)
Po druhém přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a druhém částečném prozatímním přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 [nařízení č. 1225/2009] Rada zachovala platná opatření nařízením (ES) č. 661/2008 [ze dne 8. července 2008, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a na částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 (
Úř. věst. 2008, L 185, s. 1
)]. […]
[…]
(44)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný, jako výrobek definovaný v [nařízení č. 661/2008], tj. pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 a ex31059020 a pocházející z Ruska (dále jen [‚dusičnan sodný‘ nebo] ‚dotčený výrobek‘). […]
(45)
Hlavní surovinou používanou při výrobě dusičnanu amonného je plyn, který představuje 70 % až 80 % celkových výrobních nákladů. Definice výrobku byla v roce 2005 rozšířena za tím účelem, aby zahrnovala také dusičnan amonný obohacený o fosfor nebo draselné živiny, neboť se zjistilo, že tyto směsi mají v podstatě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné agronomické vlastnosti.
(46)
Je třeba poznamenat, že pod kódy KN 31023090 a 31024090 (neboli ‚dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích‘ a ‚směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních‘) může spadat dusičnan amonný používaný pro průmyslové účely (např. pro výrobu výbušnin), jakož i dusičnan amonný používaný pro zemědělské účely. Oba typy mají stejné technické a chemické vlastnosti, mohou být snadno zaměnitelné a lze je považovat za dotčený výrobek.
(47)
Po poskytnutí informací zástupci ruských orgánů uvedli, že rozšíření definice výrobku z roku 2005 je v rozporu s antidumpingovou dohodou [Světové obchodní organizace (WTO)], jelikož ve vztahu k dalším výrobkům, na které se vztahuje rozšíření z roku 2005, […] nebyl zjištěn žádný dumping, újma či příčinná souvislost.
(48)
Toto tvrzení je nepodložené z důvodů, které již byly uvedeny výše v 22. bodě odůvodnění, a bylo proto odmítnuto.“
Podle čl. 1 odst. 1 tohoto prováděcího nařízení platí, že „[k]onečné antidumpingové clo se ukládá na dovoz pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, v současnosti kódů KN […] ex31052010 […] a pocházejících z Ruska.“
Článek 1 odst. 2 písm. c) uvedeného prováděcího nařízení stanoví, že pevná částka cla (v eurech za tunu) pro veškeré zboží vyrobené jinými společnostmi než těmi, které jsou uvedeny v čl. 1 odst. 2 písm. a) a b) (doplňkový kód TARIC A999), činí 42,83 eura za tunu u pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P
O
a/nebo draslíku vyjádřeného jako K
O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních (kód KN 31052010, kód TARIC 50).
Nařízení č. 945/2005
Body 4, 6, 7, 16, 20 až 23, 28, 35 a 37 odůvodnění nařízení č. 945/2005 stanoví:
„(4)
Komise dne 15. března 2004 obdržela žádost, podanou na základě čl. 11 odst. 3 [nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (
Úř. věst. 1996, L 56, s. 1
; Zvl. vyd. 11/10, s. 45)] o prošetření oblasti působnosti stávajících opatření se zřetelem na zařazení nových typů výrobku.
[…]
(6)
Žádost se týkala nových typů výrobku definovaných jako hnojiva na bázi dusičnanu amonného obsahující více než 28 % a nejvýše 33 % hmotnostních dusíku (N), ke kterým byla přidána, přimíchána nebo jinak zakomponována složka obsahující nejvýše 5 % fosforu (P) vyjádřeného jako P
O
a/nebo složka obsahující nejvýše 5 % draslíku vyjádřeného jako K
O (K). Na tyto výrobky se dále odkazuje jako na ‚nové typy výrobku uvedené v žádosti‘.
(7)
Bylo poukázáno na to, že nové typy výrobku uvedené v žádosti mají základní fyzikální a chemické vlastnosti v podstatě stejné jako dotčený výrobek a prodávají se stejnými prodejními kanály stejným konečným uživatelům pro stejná použití. V žádosti bylo také uvedeno, že při dovozu do Společenství jsou nové typy výrobku zařazeny pod tyto kódy KN: 31051000, 31052010, 31052090, 31055100, 31055900 a 31059091.
[…]
B. DOTČENÝ VÝROBEK PODLE PŮVODNÍCH NAŘÍZENÍ
(16)
Dotčeným výrobkem je dusičnan amonný pocházející z Ruska a Ukrajiny kódů KN 31023090 (dusičnan amonný, jiný než ve vodném roztoku) a 31024090 (směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinou anorganickou nehnojivou látkou, obsahující více než 28 % hmotnostních dusíku). Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo hojně používané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné v podobě krystalů nebo granulí a obsahuje více než 28 % hmotnostních dusíku.
[…]
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
[…]
1. Chemické a fyzikální vlastnosti a konečné použití dotčeného výrobku a nových typů výrobku uvedených v žádosti
(20)
Dotčený výrobek se vyrábí z amoniaku (NH
) a kyseliny dusičné (HNO
), jejichž reakcí vzniká dusičnan amonný (NH
NO
, dále jen ‚AN‘). Obsah dusíku (N) v dotčeném výrobku je vyšší než 28 % hmotnostních (běžně v rozmezí 33 % až 34 %). Poměr obsahu AN a N závisí na atomových hmotnostech prvků a představuje 2,86. Protože dotčený výrobek obsahuje více než 28 % hmotnostních N, potom automaticky obsahuje více než 80 % hmotnostních AN (běžně v rozmezí 94 % až 97 %) […]. Jak je zmíněno v 17. bodě odůvodnění, dotčený výrobek také obsahuje vedlejší látky a/nebo živiny, jejichž celkový obsah není nikdy vyšší než 20 % hmotnostních, protože nejméně 80 % dotčeného výrobku představuje AN.
(21)
Chemické složení dotčeného výrobku charakterizují dvě klíčové vlastnosti: forma obsaženého dusíku a celkový obsah N a AN. Dusík se nachází jako dusičnanový dusík (dusičný iont NO
–) a amoniakální dusík (amoniový iont NH
4+
) a jejich vzájemný poměr je 1:1. Obsah N je vždy vyšší než 28 % hmotnostních, a tudíž, jak je uvedeno výše, obsah AN je vždy vyšší než 80 % hmotnostních.
(22)
Co se týče nových typů výrobku uvedených v žádosti, zjistilo se, že se také vyrábějí z amoniaku a kyseliny dusičné, obsah dusíku je vyšší než 28 % hmotnostních a tudíž obsah AN vyšší než 80 % hmotnostních. Kromě AN mohou tyto nové typy obsahovat také vedlejší látky a/nebo živiny. V těchto výrobcích se dusík také nachází jako dusičnanový dusík a amoniakální dusík ve vzájemném poměru přibližně 1:1.
(23)
Nové typy výrobku uvedené v žádosti však procházely dalším výrobním procesem, jehož cílem je přidání hlavních živin […] jiných než N, tj. P a/nebo K, jejichž přítomnost mění výrobek na vícesložkové hnojivo […]. Toto vícesložkové hnojivo se dá získat chemicky nebo smícháním. Zjistilo se, že i přes přídavek jiných hlavních živin a bez ohledu na typ transformace (chemická reakce nebo smíchání), tento proces neovlivňuje žádnou z klíčových chemických vlastností přítomného AN, tedy formu obsaženého dusíku a celkový obsah N, který je vyšší než 28 % hmotnostních, a celkový obsah AN, který je vyšší než 80 % hmotnostních.
[…]
(28)
Proto se dospělo k závěru, že z pohledu chemického a fyzikálního/agronomického, se v důsledku přítomnosti hlavních živin jiných než N, jmenovitě P a/nebo K, výrobek uvedený v žádosti nemůže považovat za dotčený výrobek. Dotčený výrobek a nové typy výrobku uvedené v žádosti jsou stejné ve vztahu k obsahu AN v nich – pokud je vyšší než 80 % hmotnostních – k vedlejším látkám a živinám, které mohou obsahovat, a také ve vztahu k základnímu konečnému použití. Proto by se obsah AN, vedlejší látky a živiny obsažené v nových typech výrobku uvedených v žádosti měly také považovat za dotčený výrobek.
[…]
3. Závěry
(35)
Dospělo se k závěru, že s ohledem na tato zjištění by se všechny nové typy výrobku měly považovat za dotčený výrobek výhradně ve vztahu k obsahu AN v nich – pokud je vyšší než 80 % hmotnostních – a k obsahu vedlejších látek a živin, ale ne ve vztahu k hlavním živinám P a K. V důsledku toho se jeví jako odůvodněné úměrné uplatnění stávajících opatření, aby se tím stávající opatření použila jenom na dotčený výrobek, který je součástí všech nových typů výrobku.
[…]
(37)
A konečně se také dospělo k názoru, že popis dotčeného výrobku uvedený v normativní části původních nařízení se musí vyjasnit: znění ‚dusičnan amonný‘ by se mělo nahradit zněním ‚pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného‘, aby se zohlednilo, že některá hnojiva obsahují více než 80 % hmotnostních AN a více než 28 % hmotnostních N vyjádřeného jako dusičnanový dusík a amoniakální dusík, a aby se zabránilo záměně dotčeného výrobku s jeho hlavní složkou (AN).“
V bodě 20 odůvodnění uvedeného nařízení je uvedena následující poznámka pod čarou:
„Atomová hmotnost dusíku N je 14,0067, vodíku H –1,00794 a kyslíku O –15,9994. Celková hmotnost AN je proto 80,04, z čehož 28,01 představuje N. Poměr mezi AN a N je 2,86.“
Článek 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví:
„1) Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 658/2002 se nahrazuje tímto:
‚1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, kódů KN […] ex31052010 […], pocházejících z Ruska.‘ “
Kombinovaná nomenklatura
Kombinovaná nomenklatura (dále jen „KN“) je součástí přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (
Úř. věst. 1987, L 256, s. 1
; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), jež bylo postupně změněno, pokud jde o období dotčené ve věci v původním řízení, prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/1754 ze dne 6. října 2015 (
Úř. věst. 2015, L 285, s. 1
) a prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1821 ze dne 6. října 2016 (
Úř. věst. 2016, L 294, s. 1
) (dále jen „nařízení č. 2658/87“).
Třída VI, nadepsaná „Výrobky chemického průmyslu nebo příbuzných průmyslových odvětví“, části druhé KN, týkající se „[c]elního sazebníku“, obsahuje mimo jiné kapitolu 31 KN, nadepsanou „Hnojiva“, ve které je tabulka, jež zní, pokud jde konkrétně o číslo 3105 a jeho položky a podpoložky, takto:
Minerální nebo chemická hnojiva obsahující dva nebo tři z hnojivých prvků: dusík, fosfor a draslík; ostatní hnojiva; výrobky této kapitoly ve formě tablet nebo v podobných formách nebo v balení o celkové hmotnosti nepřesahující 10 kg:
[…]
[…]
3105 20
‐ Minerální nebo chemická hnojiva obsahující tři hnojivé prvky: dusík, fosfor a draslík:
3105 20 10
‐ ‐ O obsahu dusíku převyšujícím 10 % hmotnostních v sušině
3105 20 90
‐ ‐ Ostatní
[…]
[…]
Integrovaný sazebník Evropských společenství
Článek 2 nařízení č. 2658/87, ve znění pozdějších předpisů, citovaných v bodě 13 tohoto rozsudku, stanoví:
„Komise zavede integrovaný sazebník [Evropské unie] (dále jen ‚TARIC‘), jenž splňuje požadavky společného celního sazebníku, statistiky zahraničního obchodu a obchodní, zemědělské a jiných politik [Unie] týkajících se dovozu nebo vývozu zboží:
Tento sazebník se zakládá na [KN] a skládá se z
a)
opatření stanovených v tomto nařízení;
b)
doplňkového třídění [Unie] (dále jen ‚podpoložky TARICu‘), nezbytného k provádění specifických opatření [Unie] uvedených v příloze II;
[…]“
Kód TARIC 3105201050 zní takto: „Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující fosfor vyjádřený jako P
O
a obsahující 6 % a více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K
O“.
Kód TARIC 3105201090 je vymezen takto: „Ostatní“.
Spor v původním řízení a předběžné otázky
V období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2017 dovezla společnost Linas Agro se sídlem v Litvě na litevské území hnojivo NPK 30-4-4 na bázi dusičnanu amonného, jehož obsah je 30 % hmotnostních dusíku, 4 % hmotnostních fosforu a 4 % hmotnostních draslíku a vyrábí ho ruská společnost PAO „Dorogobuž“. Ve svých dovozních prohlášeních společnost Linas Agro zařadila dovážené zboží pod kód TARIC 3105209000 („ostatní minerální nebo chemická hnojiva obsahující tři hnojivé prvky: dusík, fosfor a draslík“) nebo kód TARIC 3105201090 („ostatní minerální nebo chemická hnojiva o obsahu dusíku převyšujícím 10 % hmotnostních v sušině“).
Kauno teritorinė muitinė (celní úřad v Kaunasu, Litva) (dále jen „celní úřad“) při kontrole osvědčení o jakosti vydaných výrobcem konstatoval, že hnojivo dotčené ve věci v původním řízení obsahuje 30 % hmotnostních dusíku, tj. více než 28 %, a že obsah fosforu a obsah draslíku je více než 4 % hmotnostních. Celní úřad rovněž provedl laboratorní testy, které potvrdily, že obsah dusíku v hnojivu přesáhl 28 % hmotnostních.
Celní úřad z toho na základě domněnky uvedené v bodech 21 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005 vyvodil, že hnojivo, o které se jedná ve věci v původním řízení, nutně obsahovalo dusičnan amonný přesahující 80 % hmotnostních a s ohledem na přítomnost ostatních primárních hnojivých prvků (fosfor a draslík) spadalo pod kód TARIC 3105201050, přičemž doplňkovým kódem TARIC byl A 999.
Celní úřad v Kaunasu tedy na uvedené hnojivo uplatnil příslušné dovozní clo ve výši 6,5 % a konečné antidumpingové clo ve výši 42,83 eura za tunu a dospěl k závěru, že společnost Linas Agro je povinna uhradit konečné antidumpingové clo ve výši 496302 eur, jakož i daň z přidané hodnoty (DPH), úroky z prodlení a pokutu.
Stížnost předložená společností Linas Agro ústřední daňové správě byla zamítnuta rozhodnutím ze dne 16. listopadu 2018.
V tomto rozhodnutí ústřední daňová správa potvrdila stanovisko celního úřadu. Zdůraznila, že na základě domněnky uvedené v bodech 21 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005 není nutné stanovit přesný obsah dusičnanu amonného pomocí laboratorních testů, neboť se tento předpokládá. Dokumenty poskytnuté výrobcem hnojiva dotčeného ve věci v původním řízení, které uváděly primární hnojivé prvky v jeho složení, jakož i jejich obsah, byly dostatečné pro účely sazebního zařazení uvedeného hnojiva a uložení příslušného antidumpingového cla.
Dne 12. prosince 2018 podala společnost Linas Agro proti tomuto rozhodnutí odvolání k Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (Komise pro daňové spory při vládě Litevské republiky). I když společnost Linas Agro na podporu svého odvolání nezpochybňuje skutečnost, že primární hnojivý prvek, tj. dusík, představuje 30 % hmotnosti hnojiva dotčeného ve věci v původním řízení, tvrdí, že zaprvé pouhá skutečnost že obsah dusíku je vyšší než 28 %, nemusí nutně znamenat, že jeho obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních, a že zadruhé toto hnojivo bylo správně zařazeno pod kód TARIC 3105201050. Podíl dusičnanu amonného v hnojivu totiž mohl být určen pouze na základě poměru mezi obsahem dusičnanu amonného a dusíku, jak je uvedeno v bodech odůvodnění nařízení č. 945/2005. Společnost Linas Agro zdůrazňuje, že tyto body odůvodnění postrádají jakoukoli závaznou právní hodnotu, takže ústřední daňová správa rozhodla bez právního základu a nevycházela z faktických údajů vyplývajících z laboratorních testů, ale z domněnek uvedených v daných bodech odůvodnění týkajících se obsahu dusičnanu amonného v takových vícesložkových hnojivech, jako je hnojivo, o něž se jedná ve věci v původním řízení.
Společnost Linas Agro rovněž zpochybňuje výklad bodů odůvodnění nařízení č. 945/2005 provedený ústřední daňovou správou, přičemž uvádí, že pojem „dotčený výrobek“ uvedený v bodě 17 odůvodnění tohoto nařízení neoznačuje takové vícesložkové hnojivo, jako je hnojivo dotčené ve věci v původním řízení, ale dusičnan amonný. Z toho vyplývá, že množství dusíku by nemělo být poměřováno ve vztahu k celkové hmotnosti vícesložkového hnojiva, ale pouze k hmotnosti dusičnanu amonného, které obsahuje.
Za těchto podmínek se Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (komise pro daňové spory při vládě Litevské republiky) rozhodla přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Mají být prohlášení obsažená zejména v bodech 20 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005, která stanoví, že ‚[pokud] dotčený výrobek obsahuje více než 28 % hmotnostních [dusíku], […] automaticky obsahuje více než 80 % hmotnostních [dusičnanu amonného]‘ považována za ustálenou domněnku umožňující učinit závěr, že pokud dotčený výrobek (hnojivo na bázi dusičnanu sodného) obsahuje 28 % či více dusíku (N), je obsah dusičnanu amonného (AN) vždy vyšší než 80 %?
2)
Je tato domněnka použitelná na nové typy dotčeného výrobku uvedené v nařízení č. 945/2005, tedy na hnojiva NPK s obsahem dusíku (N), který se rovná nebo převyšuje 28 % hmotnostních, se vzájemným poměrem mezi amoniakálním a dusičnanovým dusíkem přibližně 1:1, a obsahem fosforu (P) a/nebo draslíku (K) nepřekračujícím 12 % hmotnostních, například na hnojiva NPK 30-4-4, o která jde v tomto sporu?
3)
V případě kladné odpovědi na výše uvedené otázky, má výše uvedená domněnka obsažená v nařízení č. 945/2005 závazné právní účinky v tom smyslu, že je možné z ní vycházet při zařazení hnojiv NPK uvedených [ve druhé otázce] pod kódy TARIC a pro účely uplatnění s nimi souvisejících platných opatření (antidumpingového cla), i když čl. 1 odst. 1 a 3 nařízení č. 945/2005 [stejně jako čl. 1 odst. 1 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení č. 999/2014, které bylo platné v době sporných dovozů] váže uložení konečného antidumpingového cla nikoliv na obsah chemického prvku dusíku (N) ve výrobku, ale na obsah chemické sloučeniny dusičnanu amonného (AN) a obsah fosforu a draslíku ve výrobku?
4)
Lze pro účely zařazení hnojiv uvedených [ve druhé otázce] pod kódy TARIC a uplatnění s nimi souvisejících platných opatření (antidumpingového cla), a to s ohledem na cíle obsažené v bodech 35 a 36 odůvodnění nařízení č. 945/2005 o používání platných opatření na nové typy výrobku na základě principu proporcionality a o usnadnění celního řízení a používání patřičných celních sazeb odpovídajících množství dotčeného výrobku obsaženého ve vícesložkovém hnojivu, vycházet při výpočtu (určení) obsahu dusičnanu amonného v takovém hnojivu z domněnky obsažené [v první otázce]? Jinými slovy, má být po stanovení obsahu dusíku v hnojivech NPK uvedených [ve druhé otázce] (na základě listin poskytnutých dovozcem v okamžiku celního odbavení, nebo během laboratorních testů) obsah dusičnanu amonného vypočítán (stanoven) s ohledem na vzájemný poměr mezi obsahem dusičnanu amonného (AN) a obsahem dusíku (N) podle bodu 20 odůvodnění nařízení č. 945/2005, který závisí na atomové hmotnosti prvků a činí 2,86, aniž by se prováděly jakékoliv dodatečné laboratorní testy ke stanovení přesného obsahu dusičnanu amonného?“
K předběžným otázkám
Úvodem je třeba zaprvé konstatovat, že nařízením č. 945/2005, na jehož výklad se předkládající soud táže Soudního dvora, byla provedena změna nařízení č. 658/2002 (dále jen „původní nařízení“) a upřesněna definice dotčeného výrobku, na který se vztahují opatření zavedená původním nařízením. Tato opatření byla následně postupně ponechána v platnosti nařízením č. 661/2008 a prováděcím nařízením č. 999/2014, která bez změny přijala definici dotčeného výrobku upřesněnou nařízením č. 945/2005. Z toho vyplývá, že ačkoli je na spor v původním řízení použitelným antidumpingovým nařízením
ratione temporis
prováděcí nařízení č. 999/2014, nařízení č. 945/2005 zůstává pro účely jeho výkladu relevantní.
Zadruhé rozsudkem ze dne 10. září 2008, JSC Kirovo-Šepecky Chimičesky Kombinat v. Rada (
T‑348/05
, nezveřejněný,
EU:T:2008:327
), jak je vykládán v rozsudku Tribunálu ze dne 9. července 2009, JSC Kirovo-Šepecky Chimičesky Kombinat v. Rada (
T‑348/05 INTP
, nezveřejněný,
EU:T:2009:261
), Tribunál zrušil nařízení č. 945/2005 v rozsahu, v němž se týkalo společnosti JSC Kirovo-Šepecky Chimičesky Kombinat, a to z důvodu porušení čl. 11 odst. 3 nařízení č. 384/96. Toto nařízení se stalo konečným pro ostatní výrobce a vývozce dotčeného výrobku, jako je společnost Dorogobuž, pokud nepožádali o jeho zrušení ve lhůtě stanovené v čl. 230 odst. 5 ES.
Předběžné otázky je tedy třeba zkoumat ve světle těchto úvah.
Podstatou těchto otázek předkládajícího soudu, které je třeba posoudit společně, je, zda musí být článek 1 prováděcího nařízení č. 999/2014 ve světle bodů 20 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005 vykládán v tom smyslu, že u hnojiva na bázi dusičnanu amonného s obsahem dusíku vyšším než 28 % hmotnostních, se vzájemným poměrem mezi amoniakálním a dusičnanovým dusíkem přibližně 1:1 a s celkovým obsahem fosforu a draslíku nepřekračujícím 12 % hmotnostních, se pro účely uložení konečného antidumpingového cla, které tento článek stanoví, předpokládá, že jeho obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, aniž je nutné provést laboratorní testy ke stanovení přesného obsahu dusičnanu amonného.
Článek 1 prováděcího nařízení č. 999/2014 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz pevných hnojiv pocházejících z Ruska, jejichž obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních a které spadají pod různé kódy KN, jež uvádí tento článek.
Společnost Linas Agro v podstatě tvrdí, že toto nařízení není použitelné na hnojivo dotčené ve věci v původním řízení, protože i když obsah dusíku v tomto hnojivu převyšuje 28 % hmotnostních, jeho obsah dusičnanu amonného nepřesahuje 80 % hmotnostních.
V tomto ohledu je třeba nejprve posoudit, zda lze předpokládat, že obsah dusičnanu amonného v takovém hnojivu, jako je hnojivo dotčené ve věci v původním řízení, přesahuje 80 %, pokud jeho obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních.
Jak vyplývá z bodu 1 odůvodnění prováděcího nařízení č. 999/2014, definice výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, vyplývá zejména z upřesnění stanovených v tomto ohledu nařízením č. 945/2005. Jak vyplývá z bodu 16 odůvodnění posledně uvedeného nařízení, výrobkem dotčeným původním nařízením je dusičnan amonný, pevné dusíkaté hnojivo hojně používané v zemědělství, vyráběné z amoniaku a kyseliny dusičné, jehož obsah dusíku přesahuje 28 % hmotnostních. Body 4 a 6 odůvodnění tohoto nařízení rovněž stanoví, že Komise obdržela žádost, podanou na základě čl. 11 odst. 3 nařízení č. 384/96, o prošetření oblasti působnosti stávajících opatření se zřetelem na zařazení nových typů výrobku. Tyto nové typy výrobku byly definovány jako hnojiva na bázi dusičnanu amonného obsahující více než 28 % a nejvýše 33 % hmotnostních dusíku, ke kterým byla přidána, přimíchána nebo jinak zakomponována složka obsahující nejvýše 5 % fosforu vyjádřeného jako P
O
a/nebo složka obsahující nejvýše 5 % draslíku vyjádřeného jako K
O.
Body 20 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005 tedy poskytly určitá upřesnění týkající se chemických a fyzikálních vlastností, jakož i konečného použití jak dotčeného výrobku ve smyslu původního nařízení, tak nových typů výrobku, které podléhají antidumpingovým opatřením.
Tyto body odůvodnění vysvětlily, že dotčený výrobek ve smyslu původního nařízení je vyroben z amoniaku a kyseliny dusičné, jejichž kombinací vzniká dusičnan amonný. Jeho chemické složení charakterizují dvě klíčové vlastnosti: forma obsaženého dusíku a celkový obsah dusíku a dusičnanu amonného. Na jedné straně je dusík vyjádřen jako dusičnanový dusík (dusičný iont NO3-) a amoniakální dusík (amoniový iont NH4+) a jejich vzájemný poměr je přibližně 1:1. Na druhé straně obsah dusíku je vždy vyšší než 28 % hmotnostních. Poměr dusičnanu amonného k dusíku je 2,86 a je vyjádřen atomovými hmotnostmi. Atomová hmotnost dusíku je 14,0067, vodíku 1,00794 a kyslíku 15,9994. Celková hmotnost dusičnanu amonného je tedy 80,04, z toho 28,01 představuje dusík. Vzhledem tedy k tomu, že obsah dusíku v dotčeném výrobku vždy přesahuje 28 % hmotnostních, obsah dusičnanu amonného vždy přesahuje 80 % hmotnostních. Dotčený výrobek ve smyslu původního nařízení obsahuje také vedlejší látky a/nebo živiny, jejichž celkový obsah není nikdy vyšší než 20 % hmotnostních, protože nejméně 80 % dotčeného výrobku představuje dusičnan amonný.
Jinými slovy, původní nařízení vycházelo z předpokladu, podle kterého v případě, že obsah dusíku v dotčeném výrobku ve smyslu tohoto nařízení přesahuje 28 % hmotnostních, lze předpokládat, že obsah dusičnanu amonného přesahuje 80 % hmotnostních, jelikož dusík ve výrobku tohoto typu pochází z dusičnanu amonného.
Jak vyplývá z bodu 6 odůvodnění nařízení č. 945/2005, žádost o přezkum se týkala nových typů výrobku definovaných jako hnojiva na bázi dusičnanu amonného obsahující více než 28 % a nejvýše 33 % hmotnostních dusíku, ke kterým byla přidána, přimíchána nebo jinak zakomponována složka obsahující nejvýše 5 % fosforu (P) vyjádřeného jako P
O
a/nebo složka obsahující nejvýše 5 % draslíku vyjádřeného jako K
O (K).
Domněnka uvedená v bodě 37 tohoto rozsudku se přitom vztahuje rovněž na tyto nové typy výrobků. Bylo totiž konstatováno, že obsah dusíku v uvedených nových typech výrobků je vyšší než 28 % hmotnostních, a v důsledku toho je jejich obsah dusičnanu amonného vyšší než 80 % hmotnostních. U těchto výrobků je dusík také vyjádřen jako dusičnanový a amoniakální dusík a poměr mezi těmito dvěma je také přibližně 1:1.
Zjistilo se, že i přes přídavek jiných hlavních živin a bez ohledu na typ transformace (chemická reakce nebo smíchání), výrobní proces neovlivňuje žádnou z klíčových chemických vlastností přítomného dusičnanu amonného, obsaženého v těchto výrobcích, tedy formu obsaženého dusíku a celkový obsah dusíku, který je vyšší než 28 % hmotnostních, a celkový obsah dusičnanu amonného, který je vyšší než 80 % hmotnostních.
Dospělo se proto k závěru, jednak v bodě 35 odůvodnění nařízení č. 945/2005, že by se všechny nové typy výrobku měly považovat za dotčený výrobek ve smyslu původního nařízení výhradně ve vztahu k obsahu dusičnanu amonného v nich, pokud je vyšší než 80 % hmotnostních, a jednak v bodě 37 odůvodnění tohoto nařízení, že se musí vyjasnit popis dotčeného výrobku uvedený v normativní části původního nařízení, aby se zohlednilo, že některá hnojiva obsahují více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a více než 28 % hmotnostních dusíku vyjádřeného jako dusičnanový dusík a amoniakální dusík, a aby se zabránilo záměně dotčeného výrobku s jeho hlavní složkou, dusičnanem amonným. Podle článku 1 nařízení č. 945/2005 byl tedy výraz „dusičnan amonný“ uvedený v čl. 1 odst. 1 původního nařízení nahrazen výrazem „pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného“ a tato definice dotčeného výrobku byla doslovně převzata následujícími nařízeními ukládajícími antidumpingové clo, zejména prováděcím nařízením č. 999/2014.
Z toho vyplývá, že na rozdíl od toho, co tvrdí společnost Linas Agro, se domněnka stanovená v bodech 20 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005 vztahuje nejen na dotčený výrobek ve smyslu původního nařízení, ale také na nové typy výrobku, takže článek 1 prováděcího nařízení č. 999/2014 nemůže být ve světle těchto bodů 20 až 23 odůvodnění vykládán v tom smyslu, že brání tomu, aby se u hnojiva na bázi dusičného amonného pro účely jeho sazebního zařazení a uložení antidumpingového cla podle tohoto prováděcího nařízení předpokládalo, že má obsah dusičnanu amonného vyšší než 80 % hmotnostních v případě, že je jeho obsah dusíku vyšší než 28 % hmotnostních.
Zadruhé je nicméně třeba upřesnit, že taková domněnka má vyvratitelnou povahu.
V tomto ohledu je třeba uvést, že podle čl. 14 odst. 1 základních nařízení se antidumpingové clo ukládá nařízením a vybírají je členské státy ve formě, v sazbě a za ostatních podmínek, které jsou stanoveny v nařízení o uložení takového cla. Pouze pokud je výrobek zařazen do podpoložky KN uvedené antidumpingovým nařízením a zároveň má všechny vlastnosti dotčeného výrobku, podléhá tento výrobek clu (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 18. dubna 2013, Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
, body
a
).
Z jednoznačného znění článku 1 prováděcího nařízení č. 999/2014 i z kódů TARIC, které jsou v něm uvedeny, přitom vyplývá, že rozhodujícím kritériem pro účely sazebního zařazení a uložení antidumpingového cla je skutečný obsah dusičnanu amonného v dováženém hnojivu, a nikoli předpokládaný obsah dusičnanu amonného na základě obsahu dusíku. Z domněnky uvedené v bodech 20 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005 proto nelze vycházet v případě předložení důkazu, že navzdory obsahu dusíku přesahujícímu 28 % hmotnostních má dotčené hnojivo ve skutečnosti obsah dusičnanu amonného nepřesahující 80 % hmotnostních.
Jakýkoli jiný výklad prováděcího nařízení č. 999/2014 ve světle nařízení č. 945/2005 by měl za následek rozšíření oblasti působnosti antidumpingových opatření na hnojiva, která nespadají pod definici výrobků, na které se vztahuje první z těchto nařízení. V tomto ohledu je přitom třeba připomenout, že rozšíření působnosti antidumpingových cel na jiné výrobky, než které jsou předmětem antidumpingového nařízení, je neslučitelné s cílem a systematikou základních nařízení (obdobně viz rozsudek ze dne 18. dubna 2013, Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
, bod
).
Zatřetí za účelem zodpovězení otázek předkládajícího soudu týkajících pravidel u takových důkazů za účelem vyvrácení této domněnky, jako jsou laboratorní testy, je třeba připomenout, že podle ustálené judikatury platí, že při neexistenci unijní právní úpravy v této oblasti přísluší vnitrostátnímu právnímu řádu každého členského státu, aby za dodržení zásad rovnocennosti a efektivity upravil procesní podmínky soudních řízení určených k zajištění ochrany práv, která procesním subjektům vyplývají z unijního práva (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 13. března 2007, Unibet,
C‑432/05
,
EU:C:2007:163
, body
a
).
Je tedy na předkládajícím soudu, aby podle vnitrostátních procesních pravidel posoudil, zda důkazy předložené společností Linas Agro mohou vyvrátit domněnku uvedenou v bodech 20 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005, a případně, zda je třeba provést laboratorní testy za účelem stanovení skutečného obsahu dusičnanu amonného v hnojivu dotčeném ve věci v původním řízení.
Z výše uvedeného vyplývá, že článek 1 prováděcího nařízení č. 999/2014 musí být ve světle bodů 20 až 23 odůvodnění nařízení č. 945/2005 vykládán v tom smyslu, že u hnojiva na bázi dusičnanu amonného s obsahem dusíku vyšším než 28 % hmotnostních, se vzájemným poměrem mezi amoniakálním a dusičnanovým dusíkem přibližně 1:1 a s celkovým obsahem fosforu a draslíku nepřekračujícím 12 % hmotnostních se pro účely uložení konečného antidumpingového cla, které tento článek stanoví, předpokládá, není-li prokázán opak, že jeho obsah dusičnanu amonného je vyšší než 80 % hmotnostních, aniž je nutné provést laboratorní testy ke stanovení tohoto přesného obsahu dusičnanu amonného.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (devátý senát) rozhodl takto:

Článek 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 999/2014 ze dne 23. září 2014 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 musí být ve světle bodů 20 až 23 odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 945/2005 ze dne 21. června 2005, kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 mění nařízení (ES) č. 658/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska a nařízení (ES) č. 132/2001 týkající se uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny, vykládán v tom smyslu, že u hnojiva na bázi dusičnanu amonného (AN) s obsahem dusíku (N) vyšším než 28 % hmotnostních, se vzájemným poměrem mezi amoniakálním a dusičnanovým dusíkem přibližně 1:1 a s celkovým obsahem fosforu a draslíku nepřekračujícím 12 % hmotnostních se pro účely uložení konečného antidumpingového cla, které tento článek stanoví, předpokládá, není-li prokázán opak, že jeho obsah dusičnanu amonného (AN) je vyšší než 80 % hmotnostních, aniž je nutné provést laboratorní testy ke stanovení tohoto přesného obsahu dusičnanu amonného.

Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: litevština.