CELEX: 62021CJ0788
Zahtjev za prethodnu odluku
Carinska unija
Zajednička carinska tarifa
Razvrstavanje robe
Kombinirana nomenklatura
Podbrojevi 7616 99 90 i 8609 00 90
Tubular Transport Running‑system (TubeLock)
Pojam ‚kontejner’

Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje tarifnog podbroja 86090090 kombinirane nomenklature (u daljnjem tekstu: KN) iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
SL 1987., L 256, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), u verziji koja proizlazi iz Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1001/2013 оd 4. listopada 2013. (
SL 2013., L 290, str. 1
. i ispravak
SL 2014., L 100, str. 13
.).
Zahtjev je upućen u okviru spora između Skatteministerieta Departementet (Ministarstvo financija, Danska) i društva Global Gravity ApS (u daljnjem tekstu: društvo GG) u vezi s tarifnim razvrstavanjem sustava za prijevoz cijevi koji je projektiralo potonje društvo.
Pravni okvir
HS
Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS) uveden je Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe, sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983., u okviru Svjetske carinske organizacije (WCO), i prihvaćen, zajedno s Protokolom o njegovim izmjenama od 24. lipnja 1986., u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (
SL 1987., L 198, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.). Napomene s objašnjenjem HS‑a izradio je WCO u skladu s odredbama te konvencije.
Na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke 2. navedene konvencije, svaka se ugovorna strana obvezuje primijeniti opća pravila za tumačenje HS‑a kao i sve napomene za odjeljke, poglavlja i tarifne podbrojeve, te da neće izmijeniti opseg odjeljaka, poglavlja, tarifnih brojeva ili podbrojeva HS‑a.
Pod uvjetima utvrđenima u članku 8. iste konvencije, WCO odobrava napomene s objašnjenjem i mišljenja o razvrstavanju koje je usvojio Odbor za HS.
Tarifni broj 8609 HS‑a, u verziji koja se primjenjuje u glavnom postupku, odnosi se na „[k]ontejner[e] (uključujući kontejner[e] za prijevoz tekućina), posebno konstruiran[e] i opremljen[e] za jednu ili više vrsta transporta”.
U skladu s objašnjenjima HS‑a koja se odnose na taj tarifni broj, u verziji koja se primjenjuje u glavnom postupku:
„Ti kontejneri su spremnici koji su posebno projektirani i opremljeni za jednu ili više vrsta prijevoza (primjerice, cestom, željeznicom, vodom ili zrakom). Opremljeni su mehanizmima (kukama, prstenima, zglobnim kotačićima, potpornjima itd.) koji služe lakšem rukovanju i ukrcavanju u cestovno vozilo, zrakoplov ili plovilo. Oni su stoga prikladni za prijevoz robe od vrata do vrata bez potrebe za prepakiranjem tijekom dostave. Imaju čvrstu konstrukciju pa ih se može mnogo puta koristiti.
Mogu biti drveni ili metalni, a najčešće se sastoje od velikog sanduka opremljenog vratima ili stranicama koje se mogu skinuti.
Glavne vrste kontejnera su:
(1)
Kontejneri posebno prilagođeni za prijevoz namještaja.
(2)
Izotermni kontejneri za kvarljivu hranu ili robu.
(3)
Kontejneri (obično cilindrični) za prijevoz tekućina ili plinova; ti spremnici spadaju u ovaj tarifni broj samo ako uključuju nosač koji omogućuje da ih se pričvrsti na bilo koju vrstu vozila. U suprotnom se razvrstavaju prema materijalu od kojeg su izrađeni.
(4)
Otvoreni kontejneri za prijevoz robe u rasutom stanju (ugljena, ruda, blokova za popločavanje, cigli, pločica itd.) Ti kontejneri često imaju zglobna dna ili stranice za lakši istovar.
(5)
Posebne vrste kontejnera za specifičnu robu kao što su stakleni proizvodi, keramika, žive životinje.
Kontejneri obično imaju kapacitet od 4 do 145 m3. Međutim, određene su vrste manje, ali im kapacitet uglavnom nije manji od 1 m3.
Ovaj tarifni broj isključuje:
(a)
sanduke bilo koje vrste koji, iako su namijenjeni za prijevoz robe od vrata do vrata, nisu posebno izrađeni kako bi se fiksirali ili ukrcali u cestovno vozilo, zrakoplov ili plovilo. Ti se spremnici razvrstavaju prema materijalu od kojeg su izrađeni.
[…]” [neslužbeni prijevod]
KN
Članak 1. Uredbe br. 2658/87, kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 254/2000 od 31. siječnja 2000. (
SL 2000., L 28, str. 16
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 2., str. 216.) (u daljnjem tekstu: Uredba br. 2658/87), određuje:
„1.   Nomenklaturu robe, u daljnjem tekstu […] ‚KN’, koja istodobno ispunjava zahtjeve Zajedničke carinske tarife, statističkih podataka o vanjskoj trgovini Zajednice i drugih politika Zajednice u vezi s uvozom ili izvozom robe, utvrđuje Komisija.
2.   [KN] obuhvaća:
(a)
nomenklaturu [HS‑a];
(b)
pododjeljke Zajednice unutar te iste nomenklature, dalje u tekstu nazvani ‚podbrojevi KN[‑a]’ u onim slučajevima u kojima je određena odgovarajuća stopa carine;
(c)
uvodne odredbe, dodatne bilješke uz odsjeke ili poglavlja i bilješke koje se odnose na podbrojeve KN[‑a].
3.   [KN] nalazi se u Prilogu I. […]
[…]”
Na temelju članka 12. stavka 1. te uredbe, Komisija svake godine donosi uredbu kojom se reproducira cjelokupna verzija KN‑a, zajedno s carinskim stopama u skladu s člankom 1., kako proizlazi iz mjera koje su usvojili Vijeće Europske unije ili Komisija. Navedena uredba objavljuje se u Službenom listu Europske unije najkasnije do 31. listopada i primjenjuje se od 1. siječnja sljedeće godine.
Iz spisa kojim Sud raspolaže proizlazi da je verzija KN‑a koja se primjenjuje u glavnom postupku ona iz Provedbene uredbe br. 1001/2013.
Prvi dio KN‑a sadržava odsjek I. s općim pravilima, čiji odjeljak A, naslovljen „Opća pravila za tumačenje [KN‑a]”, određuje:
„Razvrstavanje robe u [KN‑u] uređuju sljedeća načela.
1.
Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja, te na temelju sljedećih pravila pod uvjetom da iz naziva tarifnih brojeva ili napomena ne proizlazi drukčije.
2.
(a)
Smatra se da svako spominjanje proizvoda u nazivu tarifnog broja uključuje i necjelovit ili nedovršen proizvod, pod uvjetom da u stanju u kojem je podnesen posjeduje bitne značajke cjelovitog ili dovršenog proizvoda. Također se smatra da uključuje pozivanje na proizvod koji je cjelovit ili dovršen (ili proizvod koga se razvrstava kao cjelovitog ili dovršenog primjenom ovog pravila), a podnesen je u nesastavljenom ili u rastavljenom stanju.
(b)
Smatra se da svako spominjanje materijala ili tvari u nazivu tarifnog broja uključuje i mješavine ili kombinacije tog materijala ili tvari s drugim materijalima ili tvarima. Smatra se da svako spominjanje proizvoda od navedenog materijala ili tvari uključuje i proizvod izrađen u cijelosti ili djelomično od tog materijala ili tvari. Proizvode koji se sastoje od više od jednog materijala ili tvari razvrstava se po načelima općeg pravila 3.
3.
Proizvode koje bi se, primjenom općeg pravila 2 (b) ili zbog bilo kojeg drugog razloga, na prvi pogled moglo razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva, razvrstava se na sljedeći način:
(a)
tarifni broj koji sadržava najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom[;] [m]eđutim, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi ili samo dio proizvoda pripremljenih u setu za pojedinačnu prodaju, te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadrži potpuniji ili određeniji opis robe;
(b)
mješavine, složenu robu koja se sastoji od različitih materijala ili je izrađena od različitih komponenti i proizvode pripremljene u setovima za pojedinačnu prodaju, koje se ne može razvrstati primjenom općeg pravila 3.(a), razvrstava se kao da se sastoje od materijala ili komponente koja im daje bitnu značajku, u mjeri u kojoj se taj kriterij može primijeniti[;]
(c)
ako se robu ne može razvrstati pozivanjem na opće pravilo 3(a) ili 3(b)[,] razvrstava je se u tarifni broj koji dolazi posljednji po redu od onih tarifnih brojeva koji podjednako dolaze u obzir.
[…]
6.
Za zakonske potrebe, razvrstavanje robe u podbrojeve tarifnog broja vrši se sukladno nazivu tih podbrojeva i svih odgovarajućih napomena za podbrojeve […]. U smislu ovog pravila, primjenjuju se i odgovarajuće napomene uz odsjeke i poglavlja, osim ako iz konteksta ne proizlazi drukčije.”
Drugi dio KN‑a, naslovljen „Popis carinskih stopa”, sadržava odsjek XV., naslovljen „Obične kovine i proizvodi od običnih kovina”, koji sadržava poglavlje 76. te nomenklature, naslovljeno „Aluminij i proizvodi od aluminija”.
Tarifni brojevi 7601 do 7615 KN‑a obuhvaćaju razne posebne proizvode od aluminija, kao što su nelegirani aluminij i žice od aluminija. Tarifni broj 7616 KN‑a skupni je tarifni broj kojim su obuhvaćeni „ostali proizvodi od aluminija”. Tarifni podbroj 761610 KN‑a obuhvaća određeni broj posebnih proizvoda kao što su čavli, čavlići, žičane spojnice, vijci, svornjaci i matice. Podbroj 761699 odnosi se na ostale proizvode.
Odsjek XVII., naslovljen „Materijal za prijevoz”, iz drugog dijela KN‑a sadržava poglavlje 86. te nomenklature, naslovljeno „Željezničke ili tramvajske lokomotive, vagoni i njihovi dijelovi; mehanička (uključujući elektromehanička) prometna signalna oprema svih vrsta”.
Tarifni brojevi 8601 do 8608 KN‑a odnose se na proizvode kao što su lokomotive, vučna, radna i servisna vozila.
Tarifni broj 8609 KN‑a i njegovi podbrojevi glase kako slijedi:
„8609 00
Kontejneri (uključujući kontejnere za prijevoz tekućina), posebno konstruirani i opremljeni za jednu ili više vrsta transporta
8609 00 10
Kontejneri opremljeni olovnim plaštem za zaštitu od zračenja, za prijevoz radioaktivnih materijala (Euratom)
8609 00 90
ostalo”
TARIC
Na temelju članka 2. Uredbe br. 2658/87, Europska komisija na temelju KN‑a utvrđuje integriranu tarifu Europskih zajednica, nazvanu „TARIC”, koja se temelji na KN‑u i obuhvaća, među ostalim, dodatne pododjeljke Zajednice nazvane „podbrojevi TARIC”.
Članak 3. te uredbe propisuje:
„1.   Svaki podbroj KN[‑a] sadrži brojčanu oznaku od osam znamenaka:
(a)
prvih šest znamenaka jesu brojčane oznake koje se odnose na tarifne brojeve i podbrojeve nomenklature [HS‑a];
(b)
sedma i osma znamenka određuju podbrojeve KN[‑a]. Kada tarifni broj ili podbroj [HS‑a] nije dalje podijeljen za potrebe Zajednice, sedma i osma znamenka je ‚00’”.
2.   Podbrojevi TARIC‑a određuju se devetom i desetom znamenkom koje, zajedno s brojčanim oznakama navedenim u stavku 1. čine brojčane oznake TARIC‑a. U slučaju da ne postoje pododjeljci na razini Zajednice, [deveta i deseta] znamenka su ‚00’.
[…]”
U skladu s člankom 12. stavkom 2. navedene uredbe, mjere i informacije koje se odnose na Zajedničku carinsku tarifu ili TARIC, kada je to moguće šalju se u elektroničkom obliku.
Što se tiče tarifnog podbroja 761699 KN‑a, koji se odnosi na ostale proizvode od aluminija, TARIC je, u svojoj verziji primjenjivoj na glavni postupak, glasio kako slijedi:
„76169990 – – – ostalo:
– – – – ručno rađeno
– – – ostalo:
7616999010 – – – – – obujmice, prirubnice i slični pribor za fiksiranje, spajanje, stezanje ili držanje razmaka, za uporabu u određenim vrstama zrakoplova
[…]
7616999091 – – – – – – aluminijski radijatori i elementi ili sekcije od kojih se takvi radijatori sastoje, neovisno jesu li ti elementi sastavljeni u blokove ili ne
7616999099 – – – – – – ostalo”.
TARIC, u svojoj verziji primjenjivoj na glavni postupak, nije predviđao posebnu oznaku povezanu s tarifnim podbrojem 86090090 KN‑a.
Glavni postupak i prethodna pitanja
Društvo GG je 28. veljače 2014. od Skattestyrelsena (Porezna uprava, Danska) zatražilo donošenje odluke o obvezujućim tarifnim informacijama u pogledu proizvoda pod nazivom „Tubular Transport Running System (TTRS)” ili „TubeLock®” (u daljnjem tekstu: TubeLock).
Taj proizvod koji je razvilo društvo GG, tuženik u glavnom postupku, opisan je kao sigurna metoda prijevoza cijevi od tvornice do naftnih i plinskih bušotina putem raznih prijevoznih sredstava (cestovnim putem, vlakom i/ili brodom) bez potrebe za prepakiranjem tijekom dostave.
Sustav TubeLock se sastoji od niza aluminijskih profila za dizanje, dvaju čeličnih stupova (lijevi i desni) po profilu i dvaju čeličnih vijaka M20 po profilu, namijenjenih stezanju tih profila. Profili imaju oblik aluminijskih greda s određenim brojem udubljenja prilagođenih promjeru cijevi. Nakon što se cijevi postave u udubljenja u prvom profilu, drugi profil se postavlja ispod u drugom smjeru te se potom može postaviti novi sloj cijevi. Svaki od dvaju stupova za dizanje opremljen je obručem kroz koji se provlači lanac kada se prijevozni sustav iskrcava iz prijevoznog sredstva. Sustav ima čvrstu konstrukciju pa se može više puta koristiti. TubeLock se uvozi kao skup svih dijelova, ali je u trenutku uvoza rastavljen. Kada se proizvod ne koristi, tj. kada nije napunjen cijevima, može se rastaviti i spremiti u transportnu kutiju te u takvom obliku ne zauzima puno prostora.
Porezna uprava je u odluci od 15. kolovoza 2014. smatrala da TubeLock treba razvrstati kao proizvod od aluminija u tarifni podbroj 76169990 KN‑a (oznaka robe TARIC 7616999099), za koju je carinska pristojba iznosila 6 %.
Društvo GG je podnijelo žalbu protiv te odluke Landsskatterettenu (Državna porezna komisija, Danska), koji je 2. prosinca 2019. odlučio da TubeLock treba razvrstati u tarifni podbroj 86090090 KN‑a (oznaka robe TARIC 8609009000) kao teretni kontejner, na koji se ne primjenjuje carinska pristojba.
Tužbom od 28. veljače 2020. Ministarstvo financija podnijelo je tužbu protiv te odluke sudu koji je uputio zahtjev, Retten i Esbjergu (Općinski sud u Esbjergu, Danska) zahtijevajući da se TubeLock razvrsta u tarifni podbroj 76169990 KN‑a.
Sud koji je uputio zahtjev ističe da se, prema mišljenju Ministarstva financija, dotični proizvod ne može razvrstati u tarifni podbroj 86090090 KN‑a jer, kao prvo, nije teretni kontejner. Naime, on nema dno i stranice izrađene od čvrstog materijala, nema određeni obujam i stoga ne može sadržavati robu. Taj zaključak potvrđuju napomene s objašnjenjem tarifnog broja 8609 KN‑a.
Kao drugo, TubeLock nije posebno projektiran ili opremljen za jednu ili više vrsta prijevoza, dok, da bi bio obuhvaćen tarifnim podbrojem 86090090 KN‑a, teretni kontejner mora biti opremljen mehanizmom koji olakšava kretanje kontejnera i njegovo pričvršćivanje na prijevozno sredstvo, kao što to proizlazi iz napomena s objašnjenjem. Međutim, obruči na stupovima za dizanje TubeLocka ne koriste se za pričvršćivanje na prijevozno sredstvo. Osim toga, društvo GG ne osporava tu značajku.
Kao treće, TubeLock spada pod tarifni podbroj TARIC 7616999099 kao „proizvod od aluminija”. Dakle, riječ je kompozitnom proizvodu sačinjenom od različitih materijala. Osim toga, u skladu s pravilom 3(b) općih pravila za tumačenje KN‑a, takvi se proizvodi, kada se ne mogu razvrstati primjenom pravila 3(a), trebaju razvrstati prema materijalu koji im daje bitnu značajku. Međutim, profili za dizanje TubeLocka ključan su element tog sustava prijevoza te su proizvedeni od aluminija.
Društvo GG osporava to razvrstavanje. Mehanizam koji se može smatrati kontejnerima iz napomena s objašnjenjem HS‑a naveden je samo kao primjer. Nadalje, da bi ga se smatralo „[teretnim] kontejnerom” u smislu tarifnog broja 8609 KN‑a, taj kontejner ne mora nužno biti opremljen mehanizmom za pričvršćivanje na prijevozno sredstvo. Osim toga, proizvod se ne može razvrstati u tarifni broj 7616 KN‑a ako opisu „proizvodi od aluminija” preciznije odgovara neki drugi dio KN‑a. Međutim, u ovom je slučaju tarifni podbroj 86090090 te nomenklature precizniji.
Sud koji je uputio zahtjev ima dvojbe u pogledu tumačenja pojma „[teretni] kontejner” i opsega tarifnog broja 8609 KN‑a.
U tim je okolnostima Retten i Esbjerg (Općinski sud u Esbjergu) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Koje kriterije treba primijeniti kako bi se utvrdilo predstavlja li neki proizvod teretni kontejner u smislu tarifnog podbroja [86090090] [KN‑a], kako je određen [Provedbenom uredbom br. 1001/2013]? Konkretno:
(a)
mogu li ti kriteriji, svaki za sebe, dovesti do razvrstavanja proizvoda kao teretnog kontejnera;
(b)
treba li te kriterije sveobuhvatno ocijeniti kako bi se utvrdilo treba li proizvod razvrstati kao teretni kontejner, tako da ispunjavanje nekoliko kriterija – ali ne svih – opravdava razvrstavanje proizvoda kao teretnog kontejnera;
ili
(c)
svi ti kriteriji moraju biti kumulativno ispunjeni da bi se proizvod moglo razvrstati kao teretni kontejner?
2.
Treba li pojam ‚kontejner’ u smislu tarifnog podbroja [86090090] [KN‑a], kako je određen [Provedbenom uredbom br. 1001/2013], tumačiti na način da obuhvaća proizvod koji predstavlja sustav za prijevoz cijevi, a sastoji se od nekoliko aluminijskih profila za dizanje, dvaju čeličnih stupova po profilu i dvaju vijaka M20 po profilu, namijenjenih pričvršćivanju tih profila, [pri čemu se sustav koristi na sljedeći način:] cijevi se polažu na profil za dizanje, dodaje se novi profil za dizanje te se na taj profil potom polažu cijevi i tako sve dok se ne ukrca željena količina cijevi; sustav uvijek završava s profilom za dizanje; nakon što se cijevi smjeste u profile za dizanje, na stupove za dizanje pričvršćuju se čelični lanci (kroz obruče) koji se nalaze na svakom od četiriju kutova tereta te je proizvod spreman za utovar dizalicom ili viljuškarom ako će prijevoz biti kopneni?”
O prethodnim pitanjima
Svojim pitanjima, koja valja ispitati zajedno, sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li tarifni podbroj 86090090 KN‑a tumačiti na način da u njega spada sustav za prijevoz cijevi koji se sastoji od nekoliko parova aluminijskih profila za dizanje, između kojih su okomito položene cijevi koje su predviđene za prijevoz, s obzirom na to da su ti parovi profila međusobno povezani pomoću dvaju čeličnih stupova opremljenih obručima pa se druge cijevi zatim mogu po istoj metodi polagati sve dok se ne ukrca željena količina cijevi za prijevoz, a utovar se zatim vrši tako što se u profile za dizanje pričvrste čelični lanci (kroz obruče) koji se nalaze na svakoj od četiriju strana tereta, kako bi se olakšalo rukovanje njime.
Najprije valja podsjetiti na to da, kada je Sudu upućen zahtjev za prethodnu odluku u području tarifnog razvrstavanja, njegova zadaća sastoji se od toga da pojasni kriterije primjena kojih će omogućiti nacionalnom sudu pravilno razvrstavanje predmetnih proizvoda u KN (vidjeti u tom smislu presudu od 3. lipnja 2021., Flavourstream,
C‑822/19
,
EU:C:2021:444
, t.
33.
).
U skladu s općim pravilima za tumačenje KN‑a, razvrstavanje robe određuje se prema pojmovima tarifnih brojeva i napomena uz odsjeke ili poglavlja te nomenklature. U interesu pravne sigurnosti i radi pojednostavnjivanja nadzora, odlučujući kriterij za razvrstavanje robe u carinsku tarifu u načelu treba tražiti na temelju njezinih osobina i objektivnih svojstava, kako su određeni tekstom tarifnog broja navedene nomenklature i napomenama odsjeka ili poglavlja (presuda od 28. travnja 2022., PRODEX,
C‑72/21
,
EU:C:2022:312
, t.
28.
).
Osim toga, Sud je više puta presudio da, iako napomene s objašnjenjem, među ostalim HS‑a, nemaju obvezujuću snagu, one predstavljaju važne instrumente za osiguravanje ujednačene primjene zajedničke carinske tarife i pružaju valjane elemente za njezino tumačenje (vidjeti u tom smislu presude od 25. veljače 2021., Bartosch Airport Supply Services,
C‑772/19
,
EU:C:2021:141
, t.
23.
i od 28. travnja 2022., PRODEX,
C‑72/21
,
EU:C:2022:312
, t.
29.
), pod uvjetom da je njihov sadržaj u skladu s odredbama koje tumače (vidjeti u tom smislu presudu od 19. veljače 2009., Kamino International Logistics,
C‑376/07
,
EU:C:2009:105
, t.
48.
).
S obzirom na tu sudsku praksu valja ispitati može li roba koja ima svojstva TubeLocka biti obuhvaćena tarifnim podbrojem 86090090 KN‑a, koji je i sam pododjeljak tarifnog podbroja 860900 KN‑a, koji se odnosi na „kontejnere (uključujući kontejnere za prijevoz tekućina), posebno konstruirane i opremljene za jednu ili više vrsta transporta”.
Iz teksta potonjeg tarifnog podbroja proizlazi da prilikom razvrstavanja proizvoda u taj podbroj, moraju biti kumulativno ispunjena dva uvjeta: s jedne strane, mora ga se moći kvalificirati kao „kontejner” i, s druge strane, mora biti posebno projektiran i opremljen za jednu ili više vrsta prijevoza.
Što se tiče prvog uvjeta, odnosno kvalifikacije kao „kontejnera”, uvodno valja napomenuti da postoji razlika u navođenju tarifnog podbroja 860900 KN‑a u različitim jezičnim verzijama. Tako se, među njima, u verzijama na francuskom („cadre ou conteneur”), talijanskom („Casse mobili e contenitori”), nizozemskom („Containers en dergelijke laadkisten”) i rumunjskom jeziku („Cadre și containere”) upotrebljavaju dva pojma. U drugim jezičnim verzijama upotrebljava se samo jedan izraz, nakon kojeg se navodi sinonim u zagradama. To osobito vrijedi za jezične verzije na danskom („Godsbeholdere (containere)”) i njemačkom jeziku („Warenbehälter (Container)”) ili se ograničavaju na samo jedan pojam, kao što su verzije na engleskom („Containers”), poljskom („Pojemniki”) i portugalskom jeziku („Contentores”).
Osim toga, u jezičnim verzijama u kojima se upotrebljavaju dva izraza, oni nemaju nužno isti smisao. Naime, dok verzije na nizozemskom i talijanskom jeziku osim riječi „kontejner” upotrebljavaju i istovjetan izraz „sanduk”, verzije na rumunjskom i francuskom jeziku upotrebljavaju riječ „okvir”. Ona na prvi pogled nije sinonim za pojam „kontejner” ili „sanduk”.
Prema ustaljenoj sudskoj praksi, formulacija neke odredbe prava Unije korištena u jednoj od jezičnih verzija ne može služiti kao jedina osnova tumačenja te odredbe niti joj se može dati prednost u odnosu na druge jezične verzije jer se odredbe prava Unije moraju tumačiti i primjenjivati ujednačeno s obzirom na verzije sastavljene na svim jezicima Unije (presuda od 28. listopada 2021., KAHL i Roeper,
C‑197/20 i C‑216/20
,
EU:C:2021:892
, t.
33.
).
U tom pogledu ipak treba istaknuti da je na francuskom i rumunjskom jeziku jedno od značenja riječi „okvir” u području prijevoza upravo sanduk vrlo velikih dimenzija koji služi prijevozu pokretne imovine željezničkim vagonima ili kamionom. Osim toga, na rumunjskom jeziku riječ „cadru” upotrebljava se kao sinonim riječi „carcasă”, što označava trodimenzionalnu strukturu ili omotnicu, često od drva ili metala.
Stoga se čini da ti pojmovi koji se upotrebljavaju u francuskoj i rumunjskoj verziji tarifnog podbroja 860900 KN‑a imaju isti smisao kao i onaj koji se upotrebljava u drugim jezičnim verzijama tog podbroja, kao što je „casse” u talijanskoj jezičnoj verziji i „laadkist” u nizozemskoj jezičnoj verziji. Činjenica da se u više jezičnih verzija upotrebljava samo pojam „kontejner” ili njegov sinonim potvrđuje i tumačenje da riječ „okvir” koja se upotrebljava u francuskoj i rumunjskoj verziji treba shvatiti u istom smislu, odnosno u smislu „kontejnera” ili „sanduka”.
Osim toga, to tumačenje potkrijepljeno je činjenicom da KN predviđa posebne tarifne podbrojeve koji se odnose na druge vrste robe – koja, iako nosi naziv „okviri”, ni u kojem slučaju ne može biti obuhvaćena tarifnim podbrojem 860900 KN‑a – kao što je tarifni podbroj 441400, koji se odnosi, među ostalim, na „drven[e] okvir[e] za slike, fotografije, zrcala i slične predmete” i tarifni podbroj 39250020 koji se odnosi na „vrata, prozor[e] i njihov[e] okvir[e] te pragov[e] za vrata”.
Iako dakle pojam „okvir”,u smislu tarifnog podbroja 860900 KN‑a obuhvaća, kao što to proizlazi iz prethodno navedenog, okvire u smislu „kontejnera”, ostaje činjenica da ni KN ni njegove napomene uz odsjeke ili poglavlja ne definiraju što točno obuhvaća potonji pojam. Prema sudskoj praksi Suda, u tom slučaju valja utvrditi značenje u skladu s uobičajenim smislom tog pojma u svakodnevnom govoru, uzimajući u obzir kontekst u kojem se koristi i ciljeve propisa kojeg je dio (vidjeti u tom smislu presudu od 26. ožujka 2020., Pfizer Consumer Healthcare,
C‑182/19
,
EU:C:2020:243
, t.
48.
).
U tom pogledu kontejner u svakodnevnom jeziku označava spremnik standardiziranih dimenzija, koji se sastoji barem od dna i bočnih strana od čvrstog materijala, a namijenjen je skladištenju ili prijevozu plina ili proizvoda u čvrstom ili tekućem stanju te olakšava rukovanje tim proizvodima tijekom prijevoza.
To tumačenje pojma „kontejner” kao „spremnika”, to jest praznog predmeta koji ima dno i bočne strane, poduprto je tekstom tarifnog broja 7310 KN‑a, koji se odnosi na „rezervoare, cisterne, burad, bačve, kante, limenke i slične spremnike […]”, pri čemu se u opisu robe iz tog tarifnog broja spominju samo „spremnici”, a svojstvo svih navedenih primjera je činjenica da su to proizvodi koji imaju barem dno i bočne stranice od čvrstog materijala. Međutim, budući da iz prethodne točke proizlazi da je „kontejner” u smislu tarifnog podbroja 860900 KN‑a također „spremnik”, ne bi bilo opravdano smatrati da se pojam različito tumači u različitim tarifnim brojevima KN‑a.
Navedeno tumačenje pojma „kontejner” na način da se odnosi na spremnik koji ima barem dno i bočne stranice također je potkrijepljeno napomenama s objašnjenjem tarifnog broja 8609 HS‑a. One opisuju proizvode koji su obuhvaćeni tim tarifnim brojem kao „pakiranja”, pri čemu se kao najčešći primjer navodi veliki sanduk opremljen vratima ili stranicama koje se mogu skinuti. Svi primjeri navedeni u njima opisuju prazne spremnike namijenjene smještaju određene robe.
U tim se napomenama navodi i „kapacitet” kontejnera, što također podrazumijeva da ih treba razumjeti kao spremnike namijenjene pohranjivanju predmeta, tekućina ili plina za prijevoz.
Osim toga, navodeći da i okviri i kontejneri imaju kapacitet, te napomene s objašnjenjem potvrđuju da pojam „okvir” koji se upotrebljava u francuskoj i rumunjskoj verziji tog tarifnog podbroja treba shvatiti tako da označava spremnik, a ne okvir, šasiju ili prozorski okvir, o čemu je riječ u točki 45. ove presude.
U ovom slučaju valja istaknuti da sustav za prijevoz koji ne može sadržavati ili pohranjivati cijevi koje treba prevesti, ali koji ih fiksira metalnim šipkama poput stremena, tako da taj sustav obuhvaća samo vrlo ograničen dio površine tih cijevi, nema osobine i objektivna svojstva spremnika, pa taj proizvod nema svojstva koja su nužna kako bi ga se kvalificiralo kao „kontejner” u smislu tarifnog podbroja 860900 KN‑a.
Budući da su uvjeti za razvrstavanje proizvoda u podbroj o kojem je riječ kumulativni, nije potrebno analizirati drugi uvjet koji treba ispuniti da bi proizvod bio obuhvaćen tarifnim podbrojem 860900 KN‑a, odnosno da proizvod mora biti posebno projektiran i opremljen za jednu ili više vrsta prijevoza.
S obzirom na sva ta razmatranja, na postavljena pitanja valja odgovoriti tako da tarifni podbroj 86090090 KN‑a treba tumačiti na način da u njega ne spada sustav za prijevoz cijevi koji se sastoji od nekoliko parova aluminijskih profila za dizanje, između kojih su okomito položene cijevi koje su predviđene za prijevoz, s obzirom na to da su ti parovi profila međusobno povezani pomoću dvaju čeličnih stupova opremljenih obručima pa se druge cijevi zatim mogu po istoj metodi polagati sve dok se ne ukrca željena količina cijevi za prijevoz, a utovar se zatim vrši tako što se u profile za dizanje pričvrste čelični lanci (kroz obruče) koji se nalaze na svakoj od četiriju strana tereta, kako bi se olakšalo rukovanje njime, a na sudu koji je uputio zahtjev je da to provjeri.
Troškovi
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenog, Sud (deveto vijeće) odlučuje:

Tarifni podbroj 86090090 kombinirane nomenklature koja se nalazi u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, u verziji koja proizlazi iz Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1001/2013 оd 4. listopada 2013.,

treba tumačiti na način da:

u njega ne spada sustav za prijevoz cijevi koji se sastoji od nekoliko parova aluminijskih profila za dizanje, između kojih su okomito položene cijevi koje su predviđene za prijevoz, s obzirom na to da su ti parovi profila međusobno povezani pomoću dvaju čeličnih stupova opremljenih obručima pa se druge cijevi zatim mogu po istoj metodi polagati sve dok se ne ukrca željena količina cijevi za prijevoz, čime je proizvod, a utovar se zatim vrši tako što se u profile za dizanje pričvrste čelični lanci (kroz obruče) koji se nalaze na svakoj od četiriju strana tereta, kako bi se olakšalo rukovanje njime, a na sudu koji je uputio zahtjev je da to provjeri.

Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: danski