CELEX: 62018TJ0716
Europos Sąjungos prekių ženklas
Protesto procedūra
Vaizdinio Europos Sąjungos prekių ženklo „Idealogistic Compass Greatest care in getting it there“ paraiška
Ankstesnis vaizdinis tarptautinis prekių ženklas IDÉA
Santykinis atmetimo pagrindas
Galimybė supainioti
Reglamento (ES) 2017/1001 8 straipsnio 1 dalies b punktas

)
(Praleista)
Dėl teisės
Grįsdama ieškinį ieškovė nurodo vienintelį pagrindą, susijusį su Reglamento 2017/1001 8 straipsnio 1 dalies b punkto pažeidimu. Ji ginčija Apeliacinės tarybos vertinimus, susijusius su atitinkama visuomene, paslaugų palyginimu, žymenų palyginimu ir galimybės supainioti egzistavimu.
(Praleista)
Dėl atitinkamos visuomenės
Pagal jurisprudenciją visapusiškai vertinant galimybę supainioti reikia atsižvelgti į atitinkamos prekių kategorijos vidutinį vartotoją, kuris yra pakankamai informuotas, protingai pastabus ir nuovokus. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad vidutinio vartotojo pastabumas gali kisti atsižvelgiant į nagrinėjamų prekių ar paslaugų kategorijas (žr. 2007 m. vasario 13 d. Sprendimo Mundipharma / VRDT – Altana Pharma (RESPICUR),
T‑256/04
,
EU:T:2007:46
,
punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
Nagrinėjamoje byloje atsižvelgiant į tai, kad ankstesnis prekių ženklas turėjo tarptautinę registraciją, kurioje nurodoma Sąjunga, Apeliacinė taryba galimybės supainioti analizėje daugiausiai dėmesio skyrė angliškai kalbančios Sąjungos visuomenės suvokimui. Ji manė, kad atitinkamą visuomenę sudaro tiek „vidutiniai vartotojai“, tiek specialių žinių turintys asmenys, ir kad plačioji visuomenės dalis paprastai pasižymi vidutiniu pastabumu, o specialistai – didesniu nei vidutinis pastabumu.
Ieškovė priekaištauja Apeliacinei tarybai, kad ji nusprendė, jog atitinkama visuomenė yra „mišri“, sudaryta tiek iš plačiosios visuomenės, tiek iš specialistų, ir kad ji neapibrėžė atitinkamos visuomenės kiekvienai paslaugai, o pateikė tik kelis pavyzdžius. Visų pirma, dėl prašomu įregistruoti prekių ženklu žymimų paslaugų, ji nurodo, kad tokios paslaugos kaip „ant padėklo pakrautų krovinių perkrovimas, įskaitant multimediją; ant padėklo pakrautų ir nepakrautų krovinių grupavimas tiek kaip specialiųjų paslaugų dalis ir kaip globalizuotų paslaugų dalis; specialaus dydžio krovinių ir nepakuotų krovinių (pavyzdžiui, mašinų ar įrangos) transportas“, yra skirtos išimtinai specialistams, o tokios paslaugos, kaip „saugus transportas, skubių pristatymų į tam tikras vietas paslauga, krovinių grąžinimo organizavimas ir patarimai transporto logistikos srityje“ skirtos ir plačiajai visuomenei, ir specialistams.
Kalbant apie ankstesniu prekių ženklu žymimas paslaugas, pažymėtina, kad tokios paslaugos kaip „krovinių iškrovimas iš vagonų, orlaivių, laivų ir sunkvežimių; vilkimas; transporto priemonių nuoma; duomenų arba elektroniniu būdu saugomų dokumentų sandėliavimas; pramoninė ir uostų logistika; krovinių srautų valdymas, krovinių transporto tvarkymas ir gabenimas; transporto priemonių, laivų ir orlaivių frachtavimas; surinkimo linijų tiekimas ir aeronautikos elementų tvarkymas“ skirtos tik specialistams, o tokios paslaugos, kaip „transportas; krovinių pakavimas ir sandėliavimas, informacija transporto srityje ir krovinių pakavimo bei sandėliavimo srityje, tranzito paslaugos; krovinių gabenimas keliais ir geležinkeliais; vilkimas; transporto priemonių nuoma“ skirtos ir specialistams, ir plačiajai visuomenei.
EUIPO tvirtina, kad ieškovės argumentai yra nesvarbūs, nes Apeliacinė taryba konstatavo, jog egzistuoja galimybė supainioti tiek plačiajai visuomenei skirtas paslaugas, tiek paslaugas, skirtas specialistams, kurių pastabumas didesnis nei vidutinis. Šį požiūrį palaiko ir įstojusi į bylą šalis.
Šiuo klausimu reikia priminti, kad tai, kaip vidutinis nagrinėjamų prekių ar paslaugų vartotojas suvokia nagrinėjamų prekių ar paslaugų kategorijas, yra lemiamas veiksnys visapusiškai vertinant galimybę supainioti (žr. 2007 m. balandžio 26 d. Sprendimo Alcon / VRDT,
C‑412/05 P
,
EU:C:2007:252
,
punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
Be to, remiantis šio sprendimo 18 punkte nurodyta jurisprudencija, atitinkamos visuomenės pastabumo lygis gali kisti atsižvelgiant į nagrinėjamas prekes ar paslaugas. Šis pastabumo lygis daro įtaką, be kita ko, žymenų suvokimui.
Tai reiškia, kad, vertinant galimybę supainioti, atitinkamos visuomenės ir jos pastabumo lygio apibrėžimas kiekvienai paslaugai ar kiekvienai paslaugų kategorijai turi didelę reikšmę.
Kaip nurodo ieškovė, šioje byloje Apeliacinė taryba nurodė, kad nagrinėjamos paslaugos skirtos plačiajai visuomenei ir specialistams, ir pateikė plačiajai visuomenei skirtų paslaugų pavyzdžius, t. y. „skubių pristatymų į tam tikras vietas paslauga“ ir „krovinių grąžinimo organizavimas“. Taip ji bendrai apibrėžė nagrinėjamų paslaugų atitinkamą visuomenę. Tačiau ji nenustatė, kurios paslaugos buvo skirtos išimtinai specialistams, kurių pastabumo lygis didesnis nei vidutinis, o kurios paslaugos buvo skirtos ir specialistams, ir plačiajai visuomenei, kurios pastabumo lygis vidutinis.
Kadangi, kaip tvirtina EUIPO, ginčijamo sprendimo 56 ir 57 punktuose Apeliacinė taryba konstatavo, kad galimybė supainioti egzistuoja tiek paslaugų, skirtų ir specialistams, ir plačiajai visuomenei, atveju, tiek išimtinai specialistams skirtų paslaugų atveju, ji galėjo, siekdama proceso ekonomiškumo, nenustatyti vidutinio kiekvienos nagrinėjamos paslaugos vartotojo.
Vis dėlto su principais, kurie išplaukia, be kita ko, iš šio sprendimo 18 ir 23 punktuose nurodytos jurisprudencijos, toks požiūris nesuderinamas tik tuomet, jei neklaidinga Apeliacinės tarybos išvada, kad galimybė supainioti egzistuoja tiek paslaugų, skirtų visuomenei, kurią sudaro ir plačioji visuomenė, kurios pastabumo lygis vidutinis, ir specialistai, kurių pastabumo lygis didesnis nei vidutinis, tiek paslaugų, skirtų išimtinai specialistams, atveju.
Kita vertus, tuo atveju, jei šio sprendimo 28 punkte nurodyta Apeliacinės tarybos išvada būtų klaidinga, nes galimybė supainioti egzistuotų tik vienai iš atitinkamų visuomenės grupių, šiai ieškovės argumentų grupei turėtų būti pritarta, o ginčijamas sprendimas turėtų būti panaikintas šiuo pagrindu. Taigi šios argumentų grupės reikšmė priklauso nuo Apeliacinės tarybos padarytos išvados, pateiktos ginčijamo sprendimo 56 ir 57 punktuose, pagrįstumo, kuris bus nagrinėjamas toliau.
Dėl paslaugų palyginimo
Nagrinėjamu atveju ginčijamo sprendimo 25–32 punktuose Apeliacinė taryba nurodė, kad nagrinėjamos paslaugos yra tapačios. Ieškovė su šiais teiginiais nesutinka. Vis dėlto šiame etape proceso ekonomijos sumetimais reikia daryti prielaidą, kad prekių ženklais, dėl kurių kilo ginčas, žymimos paslaugos yra tapačios. Vertinant galimybę supainioti reikia išsiaiškinti, ar, remiantis šia prielaida, Apeliacinės tarybos išvada dėl šios rizikos egzistavimo yra teisinga (žr. šio sprendimo 65–70 punktus).
(Praleista)
Dėl galimybės supainioti egzistavimo
(Praleista)
Šioje byloje Apeliacinė taryba nurodė, kad nagrinėjamos paslaugos yra tapačios ir kad nagrinėjamiems žymenims, net jeigu jie skiriasi, būdingas nedidelis vizualus, fonetinis ir konceptualus panašumas, nes šie žymenys turi bendrą elementą „idea“. Taryba padarė išvadą, kad šioje byloje egzistuoja galimybė supainioti, kaip ji apibrėžta Reglamento 2017/1001 8 straipsnio 1 dalies b punkte, tiek kalbant apie paslaugas, skirtas plačiajai visuomenei, tiek apie specialistams skirtas paslaugas, nes pastarieji, kaip ir plačioji visuomenė, tik retai turėjo galimybę tiesiogiai palyginti įvairius prekių ženklus – vietoj to jie i rėmėsi netiksliai prisimenamu jų vaizdu.
Dėl ankstesnio prekių ženklo skiriamojo požymio pažymėtina, kad Apeliacinė taryba, visapusiškai vertindama galimybę supainioti, patvirtino jį esant įprastu ir nenagrinėjo įstojusios į bylą šalies argumentų dėl ryškesnio skiriamojo požymio, kurį lemia intensyvus jo naudojimas rinkoje. Apeliacinė taryba nusprendė, jog pakanka vidutinio skiriamojo požymio tam, kad šioje byloje būtų galima padaryti išvadą dėl galimybės supainioti.
Šiuo atveju nagrinėjamiems žymenims būdingas nedidelis vizualus, fonetinis ir konceptualus panašumas (žr. šio sprendimo 49, 56 ir 61 punktus). Tarp veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant galimybę supainioti, yra atitinkamos visuomenės pastabumo lygis atitinkamų paslaugų atveju. Šioje byloje Apeliacinė taryba manė, kad dalis paslaugų buvo skirtos išimtinai specialistams, kurių pastabumo lygis didesnis nei vidutinis ir kurie skiria laiko prekių ženklų, dėl kurių kilo ginčas, analizei.
Darant prielaidą, kad nagrinėjamos paslaugos yra tapačios, kaip nusprendė Apeliacinė taryba (žr. šio sprendimo 30 punktą), ir atsižvelgiant į įprastą ankstesnio prekių ženklo skiriamąjį požymį (žr. šio sprendimo 64 punktą), Apeliacinė taryba turėjo atmesti galimybę supainioti bent jau paslaugų, skirtų išimtinai specialistams, kurių pastabumas didesnis nei vidutinis, atveju. Iš tiesų dėl didelio pastabumo renkantis nagrinėjamas paslaugas ir atsižvelgiant į mažą nagrinėjamų žymenų panašumo laipsnį, visų pirma dėl skirtingų jų struktūrų, kurias tikrai pastebės ypač pastabi ir nuovoki visuomenės dalis, nėra galimybės supainioti šių paslaugų komercinę kilmę.
Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad, priešingai, nei Apeliacinė taryba teigia ginčijamo sprendimo 57 punkte, aplinkybė, jog specialistai tik retai turi galimybę tiesiogiai palyginti skirtingus prekių ženklus ir turi remtis netiksliai prisimenamu jų vaizdu, negali suponuoti išvados, kad nagrinėjamas prekių ženklų įspūdis šiuo atveju daugiausia priklauso nuo jų bendro elemento „idea“.
Nors elementas „idea“ yra įtrauktas į vieną iš dominuojančių prašomo įregistruoti prekių ženklo elementų ir į skiriamąjį ankstesnio prekių ženklo elementą, specialistai jo nelaikys vieninteliu elementu, leidžiančiu identifikuoti nagrinėjimus prekių ženklus.
Iš to darytina išvada, kad reikia pritarti šiam ieškinio pagrindui tiek, kiek jis susijęs su prašomo įregistruoti prekių ženklo paslaugomis, skirtomis išimtinai specialistams.
Vis dėlto, kadangi Apeliacinė taryba šioje byloje išsamiai neapibrėžė, kurios paslaugos buvo skirtos išimtinai specialistams, kurių pastabumas didesnis nei vidutinis, o kurios – ir specialistams, ir plačiajai visuomenei, pasižyminčiai vidutiniu pastabumu (žr. šio sprendimo 26 punktą), reikia patenkinti visus šiame ieškinyje nurodytus reikalavimus ir panaikinti visą ginčijamą sprendimą.
(Praleista)

Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (penktoji kolegija)
nusprendžia:

1.
Panaikinti 2018 m. rugsėjo 21 d. Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) ketvirtosios apeliacinės tarybos sprendimą (byla R 2062/2017-4).

2.
EUIPO ir
Idea Groupe
padengia savo bylinėjimosi išlaidas ir iš jų priteisiama padengti po pusę
The Logistical Approach BV
patirtų bylinėjimosi išlaidų.

Gratsias
Labucka
Ulloa Rubio
Paskelbta 2019 m. rugsėjo 20 d. viešame teismo posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: prancūzų.
(
)	Pateikiami tik tie šio sprendimo punktai, kuriuos Bendrasis Teismas mano tikslinga paskelbti.