CELEX: 62021CJ0653
Predhodno odločanje
Notranji trg
Harmonizacija nacionalnih zakonodaj o strojih, o električni opremi pod napetostjo oziroma o tlačni opremi
Direktiva 2006/42/ES
Direktiva 2014/35/EU
Direktiva 2014/68/EU
,Oznaka CE‘
Naložitev dodatnih zahtev k bistvenim varnostnim zahtevam, določenih v teh direktivah, z nacionalnimi predpisi
Pogoji
Nacionalna ureditev na področju varnosti pred tveganji požara in panike v objektih, odprtih za javnost

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 6(1) in člena 7(1) Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (
UL 2006, L 157, str. 24
), člena 2, točka 14, in člena 4 Direktive 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (
UL 2014, L 96, str. 357
), člena 2, točka 31, in člena 3(2) Direktive 2014/68/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti tlačne opreme na trgu (
UL 2014, L 189, str. 164
) ter Uredbe (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o fluoriranih toplogrednih plinih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 842/2006 (
UL 2014, L 150, str. 195
).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med združenjem Uniclima in ministre de l’Intérieur (minister za notranje zadeve, Francija) v zvezi z zakonitostjo odloka z dne 10. maja 2019 o spremembi odloka z dne 25. junija 1980 o odobritvi splošnih določb pravilnika o varnosti pred tveganji požara in panike v objektih, odprtih za javnost (ERP) (JORF z dne 17. maja 2019, besedilo št. 20).
Pravni okvir
Pravo Unije
Uredba št. 517/2014
Člen 1 Uredbe št. 517/2014 določa:
„Cilj te uredbe je varovanje okolja z zmanjšanjem emisij fluoriranih toplogrednih plinov. Uredba v skladu s tem:
a)
določa pravila za zadrževanje, uporabo, zajemanje in uničenje fluoriranih toplogrednih plinov in sorodne spremljevalne ukrepe;
b)
določa pogoje glede dajanja na trg posebnih izdelkov in opreme, ki vsebujejo ali za svoje delovanje potrebujejo fluorirane toplogredne pline;
c)
določa pogoje glede posebne uporabe fluoriranih toplogrednih plinov; in
d)
določa količinske omejitve za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg.“
Direktiva 2014/68
V uvodnih izjavah 37 in 62 Direktive 2014/68 je navedeno:
„(37)
Tlačna oprema in sklopi bi praviloma morali imeti oznako CE […], ki označuje skladnost tlačne opreme ali sklopov [in] je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. […] Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, bi bilo treba določiti v tej direktivi.
[…]
(62)
[…] cilj[…] te direktive [je] […] zagot[oviti], da tlačna oprema ali sklopi na trgu izpolnjujejo zahteve, ki zagotavljajo visoko raven zaščite zdravja in varnosti ljudi ter zaščite domačih živali ali lastnine, obenem pa zagotavljajo delovanje notranjega trga […].“
Člen 1 te direktive določa:
„1.   Ta direktiva se uporablja za načrtovanje, proizvodnjo in ugotavljanje skladnosti tlačne opreme in sklopov, za katere je največji dovoljeni tlak PS večji od 0,5 bara.
2.   Ta direktiva se ne uporablja za:
[…]
f)
opremo, ki […] jo obravnava ena od naslednjih direktiv:
i)
Direktiva 2006/42[…];
[…]
iii)
Direktiva 2014/35[…];
[…]“
Člen 2 navedene direktive določa:
„V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
[…]
6.
‚sklopi‘ pomeni več enot tlačne opreme, ki jih proizvajalec sestavi tako, da tvorijo povezano in funkcionalno celoto;
[…]
15.
‚omogočiti dostopnost na trgu‘ pomeni vsako dobavo tlačne opreme ali sklopov za distribucijo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi proti plačilu bodisi brezplačno;
[…]
17.
‚dajanje v obratovanje‘ pomeni prvo uporabo tlačne opreme ali sklopa s strani uporabnika;
[…]
31.
‚oznaka CE‘ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je tlačna oprema ali sklop v skladu z zahtevami iz zakonodaje Unije o harmonizaciji, ki določa njeno namestitev;
[…]“
Člen 3 iste direktive, naslovljen „Omogočanje dostopnosti na trgu in začetek obratovanja“, v odstavkih 1 in 2 določa:
„1.   Države članice izvedejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se na trgu omogoči dostopnost in dajo v obratovanje tlačna oprema in sklopi le, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive, so ustrezno nameščeni in vzdrževani ter se uporabljajo le v predvidene namene.
2.   Ta direktiva ne vpliva na upravičenost držav članic, da določijo take zahteve, ki se jim zdijo potrebne za zagotovitev, da so ljudje, zlasti delavci, med uporabo zadevne tlačne opreme ali sklopa zavarovani, če to ne pomeni spremembe te opreme ali sklopa na način, ki ni določen v tej direktivi.“
Člen 5(1), prvi pododstavek, Direktive 2014/68 določa:
„Države članice zaradi tveganja, ki ga predstavlja tlak, ne prepovejo, omejijo ali ovirajo omogočanja dostopnost na trgu ali obratovanja, ob pogojih, ki jih določi proizvajalec, tlačne opreme ali sklopov, ki so skladni s to direktivo.“
Člen 40 te direktive, naslovljen „Postopek za ravnanje s tlačno opremo in sklopi, ki predstavljajo tveganje na nacionalni ravni“, določa:
„1.   Kadar imajo organi za nadzor trga ene države članice zadostne razloge za domnevo, da tlačna oprema ali sklopi, ki jih zajema ta direktiva, predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali domačih živali ali premoženja, izvedejo vrednotenje zadevne tlačne opreme ali sklopa glede izpolnjevanja vseh ustreznih zahtev iz te direktive. […]
Kadar organi za nadzor trga med vrednotenjem iz prvega pododstavka ugotovijo, da oprema ali sklop ne izpolnjuje zahtev iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovi, da tlačna oprema ali sklop izpolni navedene zahteve, opremo ali sklop umaknejo s trga ali odpokličejo v razumnem roku, ki ga določijo glede na naravo tveganja.
[…]
4.   Kadar gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme ustreznih korektivnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti opreme ali sklopov na svojem nacionalnem trgu, opremo ali sklope umaknejo ali odpokličejo s tega trga.
Organi za nadzor trga nemudoma obvestijo Komisijo in druge države članice o teh ukrepih.
[…]“
Člen 41 navedene direktive, naslovljen „Zaščitni postopek Unije“, v odstavku 2 določa:
„Če se nacionalni ukrep šteje kot upravičen, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladne opreme ali sklopa s svojega trga, in o tem obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, ga zadevna država članica umakne.“
Nacionalno pravo
Člen CH 35 odloka v zvezi z opremo ali napravami, v katerih se uporabljajo hladilna sredstva, z dne 25. junija 1980 o odobritvi splošnih določb pravilnika o varnosti pred tveganji požara in panike v objektih, odprtih za javnost (ERP) (JORF z dne 14. avgusta 1980), v različici po spremembi z odlokom z dne 10. maja 2019 (v nadaljevanju: odlok z dne 25. junija 1980), v prvem pododstavku odstavka 3, naslovljenem „Določbe, ki se uporabljajo v primeru uporabe vnetljivih hladilnih sredstev“, določa, da se določbe drugih pododstavkov tega odstavka „ne uporabljajo za hermetično zaprto opremo, ki je predmet oznake CE“.
Med temi določbami so določbe, ki prepovedujejo namestitev odstranljivih spojnic na cevovode, po katerih se pretakajo vnetljiva hladilna sredstva, razen za priključitev enot, in določbe, ki zahtevajo, da se ti cevovodi zaščitijo pred vsakršnim tveganjem prelomov in da so vgrajeni na minimalni višini nad tlemi, določbe, ki omejujejo notranji premer cevi, po katerih ta sredstva tečejo v utekočinjeni obliki, določbe, ki predpisujejo toplotno izolacijo enot, ki jih vsebujejo, z materiali določenih razredov, in določbe, ki določajo količino vnetljive tekočine, ki lahko kroži v hladilnih krogotokih opreme.
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
Združenje Uniclima predložitvenemu sodišču med drugim predlaga, naj razglasi ničnost člena CH 35(3), prvi pododstavek, odloka z dne 25. junija 1980, pri čemer trdi, da pogoj, ki je v njem določen in ki se nanaša na to, da so stroji, električna oprema ali tlačna oprema hermetično zapečateni, pomeni dodatno zahtevo k zahtevam iz Direktive 2006/42, Direktive 2014/35 in Direktive 2014/68, čeprav ima ta oprema oznako CE in je zato v skladu z zahtevami iz teh direktiv. Zato naj bi bil tak pogoj – poleg tega, da naj bi bil v nasprotju z navedenimi direktivami – tudi v nasprotju s členi od 34 do 36 PDEU.
Po mnenju predložitvenega sodišča zlasti iz člena 2, točka 31, in člena 3(2) Direktive 2014/68 izhaja, da kadar oprema, ki spada na področje uporabe te direktive, izpolnjuje v njej določene bistvene zahteve glede varnosti, kar potrjuje namestitev oznake CE, ta oprema lahko prosto kroži na trgu Unije.
To sodišče navaja tudi, da se na podlagi člena CH 35(3), prvi pododstavek, odloka z dne 25. junija 1980 varnostne zahteve, ki jih ta določba določa za uporabo vnetljivih hladilnih sredstev v opremi, nameščeni v objektih, odprtih za javnost, ne uporabljajo za opremo, ki ima oznako CE, vendar pod pogojem, da je ta oprema „hermetično zapečatena“.
V teh okoliščinah je Conseil d’État (državni svet, Francija) prekinil odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložil ta vprašanja:
„1.
Ali harmonizacija, naložena z direktivami [2006/42], [2014/35] in [2014/68], državam članicam dovoljuje, da predpišejo varnostne zahteve – in če da, pod katerimi pogoji in v kakšnih mejah – ki se uporabljajo za opremo, urejeno s temi direktivami, če te zahteve ne pomenijo spreminjanja tiste opreme, ki je, kot potrjuje namestitev ‚oznake CE‘, skladna z zahtevami iz teh direktiv?
2.
Ali harmonizacija, naložena z navedenimi direktivami, državam članicam dovoljuje, da zgolj za uporabo te opreme v prostorih, odprtih za javnost, in z vidika posebnih tveganj, povezanih s požarno varnostjo, predpišejo varnostne zahteve, ki lahko pomenijo spreminjanje opreme, ki bi bila vendarle, kot bi potrjevala namestitev ‚oznake CE‘, skladna z zahtevami iz teh direktiv?
3.
Če je odgovor na prejšnje vprašanje nikalen, ali je odgovor lahko pritrdilen v primeru, v katerem bi bile zadevne varnostne zahteve na eni strani naložene le, če bi se v tej opremi uporabljala vnetljiva hladilna sredstva kot alternativa za fluorirane toplogredne pline v skladu s cilji, ki jih določa Uredba [št. 517/2014], ter bi se na drugi strani te zahteve nanašale le na tisto od te opreme, ki kljub temu, da je skladna z zahtevami iz teh direktiv, z vidika tveganja požara v primeru uporabe vnetljivih hladilnih sredstev ne ponuja varnosti v smislu hermetične zaprtosti?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Vprašanja, ki jih je postavilo predložitveno sodišče, se nanašajo na razlago direktiv 2006/42, 2014/35 in 2014/68, ki so bile vse sprejete na podlagi člena 114 PDEU in vsebujejo enakovredne določbe, namenjene harmonizaciji pogojev, ki veljajo za opremo z oznako CE, ki je dostopna na trgu in dana v uporabo, da se zagotovi ne le prosti pretok te opreme v Uniji, ampak tudi visoka raven zaščite zlasti zdravja in varnosti oseb.
Poleg tega iz člena 1(2)(f)(i) in (iii) Direktive 2014/68 izhaja, da se navedene tri direktive ne uporabljajo kumulativno. Če je oprema zajeta v direktivi, ki se posebej nanaša nanjo, se torej druge direktive ne uporabljajo.
Ob upoštevanju navedenega je treba vprašanja za predhodno odločanje preučiti glede na Direktivo 2014/68, pri čemer je treba pojasniti, da razlaga določb te direktive smiselno velja za ustrezne določbe direktiv 2006/42 in 2014/35.
Predložitveno sodišče z vprašanji, ki jih je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba člen 3(2) Direktive 2014/68 v povezavi s členom 2, točka 31, in členom 5(1), prvi pododstavek, te direktive razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki zaradi varovanja zdravja in varnosti oseb pred nevarnostjo požara v prostorih, odprtih za javnost, za tlačno opremo in sklope, v katerih se uporabljajo vnetljiva hladilna sredstva – za to, da bi bila ta oprema dostopna na trgu ali dana v obratovanje – določa zahteve, ki ne spadajo med bistvene zahteve te direktive na področju varnosti, čeprav ima ta oprema oznako CE.
Direktiva 2014/68 se v skladu s svojim členom 1(1) uporablja za načrtovanje, proizvodnjo in ugotavljanje skladnosti tlačne opreme in sklopov, za katere je največji dovoljeni tlak PS večji od 0,5 bara. Člen 3(1) te direktive v bistvu določa, da države članice izvedejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se na trgu omogoči dostopnost te opreme in teh sklopov ter da se ti dajo v obratovanje – v smislu člena 2, točki 15 in 17, te direktive – le, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive. Priloga I k navedeni direktivi tako določa „bistvene varnostne zahteve“, ki morajo biti izpolnjene.
Člen 5(1), prvi pododstavek, Direktive 2014/68 določa, da države članice zaradi tveganja, ki ga predstavlja tlak, ne prepovejo, omejijo ali ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu ali obratovanja – ob pogojih, ki jih določi proizvajalec – tlačne opreme ali sklopov, ki so skladni s to direktivo in imajo oznako CE, da ne bi ogrozile cilja uskladitve nacionalnih določb, ki mu sledi ta direktiva, kot je navedeno v njeni uvodni izjavi 62 (v zvezi z Direktivo 97/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 1997 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s tlačno opremo (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 19, str. 86), ki je bila razveljavljena z Direktivo 2014/68, glej sodbo z dne 10. februarja 2022, DIMCO Dimovasili M.I.K.E.,
C‑499/20
,
EU:C:2022:93
, točki
in
).
V skladu s členom 2, točka 31, Direktive 2014/68 v povezavi z njeno uvodno izjavo 37 „oznaka CE“ proizvajalcu omogoča, da navede, da je tlačna oprema ali sklop, ki je predmet te oznake, v skladu z zahtevami iz zakonodaje Unije o harmonizaciji, ki določa njeno namestitev. Tako ta oznaka potrjuje skladnost te opreme in sklopov s takimi zahtevami in je vidna posledica celotnega postopka, ki vključuje ugotavljanje skladnosti v širšem smislu.
Iz tega izhaja, da države članice za opremo in sklope, ki imajo oznako CE, ne smejo naložiti dodatnih zahtev k bistvenim varnostnim zahtevam, določenim v Prilogi I k Direktivi 2014/68, za dajanje te opreme in sklopov na trg in v obratovanje.
Vendar člen 3(2) te direktive državam članicam priznava možnost, da določijo zahteve, ki se jim zdijo potrebne za zagotovitev, da so ljudje, zlasti delavci, med uporabo zadevne tlačne opreme ali sklopov zavarovani, če to ne pomeni spremembe te opreme ali sklopa, glede na navedeno direktivo. To določbo je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni ureditvi, ki pri namestitvi ali uporabi tlačne opreme ali sklopov, vključno s tistimi, ki imajo oznako CE, določa nekatere zahteve, namenjene zagotavljanju varnosti oseb, če taka ureditev ne povzroča nobenih sprememb te opreme ali sklopov in ne pomeni ovire, ki je prepovedana s členoma 34 in 36 PDEU (glej v tem smislu sodbo z dne 10. februarja 2022, DIMCO Dimovasili M.I.K.E.,
C‑499/20
,
EU:C:2022:93
, točke od 26 do 28).
V obravnavani zadevi je iz elementov, s katerimi razpolaga Sodišče, razvidno, da odlok z dne 25. junija 1980 uporabo opreme, v kateri se uporabljajo vnetljiva hladilna sredstva, v objektih, odprtih za javnost, pogojuje s spoštovanjem določenega števila zahtev, navedenih v točki 12 te sodbe. Vendar člen CH 35(3), prvi pododstavek, odloka z dne 25. junija 1980 neuporabo teh zahtev za opremo, v kateri se uporabljajo vnetljiva hladilna sredstva in ki ima oznako CE, pogojuje s tem, da je ta oprema hermetično zapečatena.
Vendar tega pogoja ni med bistvenimi zahtevami na področju varnosti, določenimi z Direktivo 2014/68, zlasti v Prilogi I k tej direktivi. Kot pa je bilo ugotovljeno v točkah 24 in 25 te sodbe, dodatne zahteve za to, da bi bili oprema in sklopi, ki imajo oznako CE, dostopni na trgu ali dani v obratovanje, niso zajete s členom 3(2) Direktive 2014/68. Zato države članice ne morejo naložiti takšnih dodatnih zahtev, ne glede na to, ali vodijo k spremembi zadevne opreme ali sklopov ali ne.
V teh okoliščinah države članice v nasprotju s tem, kar trdi francoska vlada, ne smejo določiti nobenih dodatnih zahtev k zahtevam, ki jih določa Direktiva 2014/68, tudi ne „zgolj za uporabo te opreme v prostorih, odprtih za javnost, in z vidika posebnih tveganj, povezanih s požarno varnostjo“, da bi omogočile, da bi bila navedena oprema dostopna na trgu in dana v obratovanje. S takimi nacionalnimi zahtevami bi se namreč odvzel polni učinek harmonizacijskim ukrepom, ki so določeni s to direktivo.
Poleg tega zaščitni postopek, ki je določen zlasti v členih 40 in 41 navedene direktive ter na katerega se v tem okviru sklicuje francoska vlada, državam članicam sicer omogoča, da sprejmejo ukrepe v zvezi z opremo in sklopi, ki imajo oznako CE, kadar opredelijo opremo ali sklope, ki niso v skladu z določbami prava Unije, ki se uporablja, ali kadar ugotovijo, da je v teh določbah vrzel, ki lahko ogrozi varnost ljudi, pri čemer so zavezane k temu, da o tem hitro obvestijo Komisijo, zato da bi ta ugotovila, ali so ti ukrepi upravičeni. Vendar se ta postopek, po definiciji, izvede po tem, ko je zadevna oprema dostopna na trgu in dana v obratovanje, in torej ne more zajemati določbe, kot je člen CH 35(3), prvi pododstavek, odloka z dne 25. junija 1980.
Nazadnje je treba poudariti, da okoliščina, da se s tem odlokom spreminja obstoječa nacionalna ureditev, da bi se upoštevale zahteve iz Uredbe št. 517/2014, ki določajo zmanjšanje uporabe ogljikovodikov, ki se uporabljajo med drugim v opremi za hlajenje ali klimatizacijo ter v toplotnih črpalkah, za zmanjšanje emisij fluoriranih toplogrednih plinov, ne more omajati razlage člena 3(2) Direktive 2014/68, kot izhaja iz točke 27 te sodbe. Čeprav ta uredba v skladu s svojim členom 1(b) določa pogoje glede dajanja na trg posebnih izdelkov in opreme, ki vsebujejo ali za svoje delovanje potrebujejo fluorirane toplogredne pline, pa ne ureja projektiranja, proizvodnje in ugotavljanja skladnosti tlačne opreme in sklopov, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2014/68.
Glede na zgoraj navedene razloge je treba na postavljena vprašanja odgovoriti, da je treba člen 3(2) Direktive 2014/68 v povezavi s členom 2, točka 31, in členom 5(1), prvi pododstavek, te direktive razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki zaradi varovanja zdravja in varnosti oseb pred nevarnostjo požara v prostorih, odprtih za javnost, za tlačno opremo in sklope, v katerih se uporabljajo vnetljiva hladilna sredstva – za to, da bi bili ta oprema in ti sklopi dostopni na trgu ali dani v obratovanje – določa zahteve, ki ne spadajo med bistvene zahteve te direktive na področju varnosti, čeprav imajo ta oprema in ti sklopi oznako CE.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (osmi senat) razsodilo:

Člen 3(2) Direktive 2014/68/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti tlačne opreme na trgu v povezavi s členom 2, točka 31, in členom 5(1), prvi pododstavek, te direktive

je treba razlagati tako, da

nasprotuje nacionalni ureditvi, ki zaradi varovanja zdravja in varnosti oseb pred nevarnostjo požara v prostorih, odprtih za javnost, za tlačno opremo in sklope, v katerih se uporabljajo vnetljiva hladilna sredstva – za to, da bi bili ta oprema in ti sklopi dostopni na trgu ali dani v obratovanje – določa zahteve, ki ne spadajo med bistvene zahteve te direktive na področju varnosti, čeprav imajo ta oprema in ti sklopi oznako CE.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: francoščina.