CELEX: 62016TJ0208
Výskum a technologický rozvoj
Výzvy na predkladanie návrhov a súvisiacich činností v rámci pracovného programu ERC na rok 2015
Rámcový program pre výskum a inováciu (2014
2020)
Horizont 2020
Rozhodnutie ERCEA o vyhlásení návrhu podaného žalobcom za nespôsobilý
Projekt týkajúci sa identifikácie matematických algoritmov uľahčujúcich čítanie a analýzu niektorých starých rukopisov
Zneužitie právomoci
Skutkový omyl
Nesprávne právne posúdenie
Zjavne nesprávne posúdenie

Okolnosti predchádzajúce sporu
Rámcový program pre výskum a inováciu Horizont 2020
Rámcový program pre výskum a inováciu Horizont 2020 bol zriadený na základe článkov 173 a 182 ZFEÚ nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (
Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 104
), a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1290/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá účasti na programe Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a pravidlá jeho šírenia, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1906/2006 (
Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 81
).
Tento program najmä stanovuje, že Európska rada pre výskum (ERC) koordinuje a financuje výskumné projekty prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov.
Článok 11 nariadenia č. 1290/2013 s názvom „Výzvy na predkladanie návrhov“ vo svojom odseku 1 stanovuje:
„Výzvy na predkladanie návrhov sa vydávajú… [pri] zohľad[není] najmä potreb[y] transparentnosti a nediskriminácie, ako aj flexibility zodpovedajúcej rôznej povahe odvetví výskumu a inovácie.“
Článok 15 nariadenia č. 1290/2013 s názvom „Výberové kritériá a kritériá udeľovania finančných prostriedkov“ znie takto:
„1.   Predložené návrhy sa hodnotia na základe týchto kritérií udeľovania finančných prostriedkov:
a)
excelentnosť;
b)
vplyv;
c)
kvalita a účinnosť vykonávania.
2.   Na návrhy týkajúce sa činností Európskej rady pre výskum v oblasti výskumu na hraniciach poznania sa uplatňuje jediné kritérium uvedené v odseku 1 písm. a).
…
6.   Návrhy sa zoradia na základe výsledkov hodnotenia. Výber sa uskutočňuje na základe tohto poradia.
7.   Hodnotenie vykonávajú nezávislí experti.
…“
Článok 16 nariadenia č. 1290/2013 sa týka postupu preskúmania hodnotenia. Znie takto:
„1.   Komisia alebo príslušný financujúci subjekt uplatnia transparentný postup preskúmania hodnotenia na účastníkov, ktorí sa domnievajú, že hodnotenie ich návrhu sa nevykonalo v súlade s postupmi stanovenými v tomto nariadení, príslušnom pracovnom programe, pracovnom pláne alebo vo výzve na predkladanie návrhov.
2.   Žiadosť o preskúmanie sa týka konkrétneho návrhu a predkladá ju koordinátor návrhu do 30 dní od dátumu, keď Komisia alebo príslušný financujúci subjekt informoval koordinátora o výsledkoch hodnotenia.
3.   Za preskúmanie žiadosti uvedenej v odseku 2 zodpovedá Komisia alebo príslušný financujúci subjekt. Preskúmanie sa týka len procesných aspektov hodnotenia, a nie obsahu návrhu.
4.   Stanovisko k procesným aspektom procesu hodnotenia poskytne výbor na preskúmanie hodnotenia zostavený zo zamestnancov Komisie alebo zo zamestnancov príslušného financujúceho subjektu. Predsedá mu úradník Komisie alebo príslušného financujúceho subjektu z iného oddelenia než je oddelenie zodpovedné za výzvu na predkladanie návrhov. Výbor môže odporúčať jeden z týchto krokov:
a)
prehodnotenie návrhu najmä hodnotiteľmi, ktorí sa nezúčastnili na predchádzajúcom hodnotení;
b)
potvrdenie počiatočného hodnotenia.
5.   Na základe odporúčania uvedeného v odseku 4 prijme Komisia alebo príslušný financujúci subjekt rozhodnutie a oznámi ho koordinátorovi návrhu. Komisia alebo príslušný financujúci subjekt prijme toto rozhodnutie bezodkladne.
6.   Postup preskúmania nesmie oneskoriť proces výberu návrhov, ktoré nie sú predmetom žiadosti o preskúmanie.
7.   Postupom preskúmania sa nesmie brániť žiadnym iným opatreniam, ktoré môže účastník vykonávať v súlade s právom Únie.“
Článok 17 nariadenia č. 1290/2013 s názvom „Otázky a sťažnosti“ stanovuje:
„1.   Komisia zabezpečí, aby pre účastníkov existoval postup na predkladanie otázok a sťažností týkajúcich sa ich účasti na programe Horizont 2020.
2.   Komisia zabezpečí, aby informácie o spôsobe registrácie obáv, otázok alebo sťažností boli prístupné všetkým účastníkom a aby boli uverejnené online.“
Článok 20 nariadenia č. 1290/2013 s názvom „Čas na udelenie grantu“ vo svojom odseku 2 písm. a) stanovuje, že žiadatelia musia byť informovaní o výsledku vedeckého hodnotenia ich žiadosti v maximálnej lehote piatich mesiacov od konečného termínu na podanie úplných návrhov.
Európska komisia zverila úlohy riadenia rámcového programu Horizont 2020 Výkonnej agentúre ERC (ERCEA).
Právny rámec riadenia výkonnými agentúrami je stanovený nariadením Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov spoločenstva (
Ú. v. ES L 11, 2003, s. 1
; Mim. vyd. 01/004, s. 235).
Článok 22 nariadenia č. 58/2003 stanovuje možnosť správneho prostriedku nápravy na účely preskúmania zákonnosti zo strany Komisie.
Výberové kritériá a postup hodnotenia výziev na predkladanie návrhov na rok 2015
V prípade výziev na predkladanie návrhov na rok 2015 boli výberové kritériá a postupy hodnotenia definované v pracovnom programe ERC z roku 2015 a v pravidlách na predkladanie návrhov a v súvisiacich postupoch hodnotenia, výberu a zadávania uplatniteľných na osobitný program Horizont 2020 (ďalej len „pravidlá ERC“), ktoré boli prijaté rozhodnutím Komisie C(2014) 2454 final z 15. apríla 2014 o pravidlách ERC.
Okrem toho sú k výzvam na predkladanie návrhov priložené informácie určené žiadateľom, ktorí sa zúčastňujú výziev na predkladanie návrhov s cieľom získať granty (ďalej len „informácie pre žiadateľov“).
V pracovnom programe ERC sa uvádza, že pri všetkých grantoch určených na výskum ERC v oblasti výskumu na hraniciach poznania predstavuje excelentnosť jediné kritérium, ktoré sa bude sledovať pri hodnotení inovatívnosti, ambicióznosti a uskutočniteľnosti výskumného projektu, ale aj pri kompetentnosti, kreativite a angažovanosti hlavného výskumného pracovníka.
Postup hodnotenia je podrobne vymedzený v bodoch 3.6 až 3.8 pravidiel ERC a pozostáva z dvoch etáp. Len žiadosti, ktoré úspešne prejdú cez prvú etapu, sú pripustené do druhej etapy. V prvej etape sa projekt hodnotí v jeho skrátenej verzii, ktorá obsahuje opis projektu (extended synopsis), ako aj odborné znalosti a životopis hlavného výskumného pracovníka. Celá žiadosť, to znamená podrobný výskumný projekt (scientific proposal), sa preskúmava a hodnotí až v druhej etape. Tieto informácie sú okrem toho zhrnuté v informáciách pre žiadateľov a sú tiež priložené k výzve na predkladanie návrhov.
V bode 3.6.1 dvanásteho odseku pravidiel ERC je navyše uvedené:
„Rozhodnutie panelu expertov o návrhu a jeho poradí v klasifikácii je založené na individuálnych hodnoteniach a diskusii v rámci panelu expertov a prijíma sa väčšinou hlasov. Výsledkom fázy hodnotenia zo strany panelu je klasifikácia. V poslednej etape odborného hodnotenia panel určí tie návrhy, ktoré odporúča financovať v prípade, že sú dostupné dostatočné finančné prostriedky.“
Z bodu 3.6.2 pravidiel ERC tiež vyplýva, že ak to stanovuje pracovný program ERC, hodnotenie panelom môže zahŕňať stretnutia s hlavným výskumným pracovníkom.
Okrem toho bod 1.2.5 informácií pre žiadateľov obsahuje takéto spresnenie:
„… Dovoľujeme si Vás upozorniť, že komentáre jednotlivých hodnotiteľov nemusia byť nevyhnutne vo vzájomnom súlade – kontroverzia a rôznosť názorov o hodnote návrhu sú súčasťou ‚vedeckej metódy‘ a sú legitímne.
Navyše panel expertov ERC môže zaujať odlišné stanovisko než je stanovisko, ktoré možno vyvodiť z pripomienok každého jednotlivého hodnotiteľa. To je napríklad prípad, keď sa diskusiou v rámci panelu odhalí výrazný nedostatok v návrhu, ktorý jednotliví hodnotitelia neidentifikovali. Pripomienky panelu sú odrazom rozhodnutia prijatého konsenzom v rámci panelu ako celku na základe predchádzajúcich jednotlivých hodnotení, ktoré boli vykonané na diaľku samostatnými hodnotiteľmi, ktorými môžu byť neplatení experti alebo členovia panelu, a na základe hĺbkovej diskusie a klasifikácie zostavenej v závislosti od ostatných návrhov počas stretnutia panelu.“
V nadväznosti na odborné hodnotenie ERCEA žiadateľom predkladá v súlade s bodom 3.8 pravidiel ERC výsledky hodnotenia v „informačnom liste“ adresovanom hlavnému výskumnému pracovníkovi a právnemu subjektu, ktorý je žiadateľom.
Postup preskúmania hodnotenia
Podľa bodu 3.9 pravidiel ERC interný výbor pre preskúmanie môže prejednávať žiadosť o preskúmanie hodnotenia.
Podľa bodu 3.9 piateho odseku pravidiel ERC:
„… Úlohou výboru pre preskúmanie je zabezpečiť koherentný právny výklad tohto druhu žiadostí a rovnosť zaobchádzania so žiadateľmi. Predkladá odborné stanovisko k realizácii procesu hodnotenia na základe všetkých dostupných informácií týkajúcich sa návrhu a jeho hodnotenia. Pracuje nezávisle. Samotný výbor však návrh nehodnotí. Ak sa domnieva, že v procese hodnotenia došlo k chybe, ktorá mohla ovplyvniť rozhodnutie nefinancovať návrh, môže navrhnúť dodatočné hodnotenie celého návrhu alebo jeho časti nezávislými expertmi. V závislosti od povahy žiadosti o preskúmanie môže výbor preskúmať životopisy nezávislých expertov, ich jednotlivé pripomienky a hodnotiacu správu. Výbor nespochybňuje vedecké posúdenie panelmi zloženými z riadne kvalifikovaných expertov.
S ohľadom na toto preskúmanie výbor vydá zodpovednému organizátorovi výzvy na predkladanie návrhov usmernenie. Ak sa výbor pre preskúmanie domnieva, že existujú dôkazy na podporu prostriedku nápravy, môže navrhnúť, aby bol návrh v celom rozsahu alebo sčasti prehodnotený nezávislými expertmi, alebo môže navrhnúť zachovanie pôvodného výsledku. Výbor pre preskúmanie môže mať aj iné poznámky alebo odporúčania…“
V tomto ohľade bod 1.2.5.1 druhý odsek informácií pre žiadateľov uvádza, že postup preskúmania hodnotenia sa týka medzier v postupe hodnotenia a vo výnimočných prípadoch faktických chýb.
Napokon bod 3.9 ôsmy odsek pravidiel ERC spresňuje, že postup preskúmania hodnotenia žiadateľom nebráni vo využití iných prostriedkov nápravy vrátane podania žaloby na Súdny dvor Európskej únie.
Správne konanie
Dňa 30. júla 2014 Komisia uverejnila v
Úradnom vestníku Európskej únie
výzvu na predkladanie návrhov a súvisiacich činností v rámci pracovného programu ERC na rok 2015 spadajúcich pod program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) (
Ú. v. EÚ C 248, 2014, s. 6
), a to v nadväznosti na prijatie rozhodnutia C(2014) 5008 z 22. júla 2014.
Dňa 12. marca 2015 žalobca, pán Graziano Ranocchia, podal žiadosť o grant typu „ERC Consolidator Grants“ na ERCEA v rámci výzvy na predkladanie návrhov v súvislosti s grantovým programom ERC Consolidator Grant 2015 pred panelom SH5 ‐ Kultúra a kultúrna produkcia (ďalej len „panel SH5“) na projekt týkajúci sa uplatnenia tomografie s röntgenovými lúčmi s fázovým kontrastom na papyrus z Herculanea. Požadovaný grant bol vo výške 2 miliónov eur, čo zodpovedá maximálnej sume, ktorú možno priznať, s navýšením o dodatočnú sumu 749226 eur na kúpu základného vybavenia.
Pokiaľ ide o výskumný návrh žalobcu, v prvej fáze hodnotenia panel SH5 rozhodol kladne. Toto stanovisko bolo žalobcovi oznámené listami z 3. a 22. júla 2015 a žalobca bol vyzvaný, aby sa zúčastnil stretnutia.
Dňa 5. októbra 2015 bola na ERCEA doručená sťažnosť obsahujúca tvrdenia o možnom nevhodnom vedeckom správaní týkajúcom sa výskumného návrhu predloženého žalobcom, podľa ktorej žalobca vo svojom návrhu použil nepublikovaný výskum uskutočnený v inom ústave inou výskumnou skupinou, najmä s pomocou jedného z jeho spolupracovníkov, ktorý pracoval pre dotknutý výskumný ústav.
V nadväznosti na analýzu sťažnosti príslušným interným výborom ERCEA bol žalobca elektronickou poštou z 30. októbra 2015 vyzvaný, aby k týmto obvineniam predložil svoje pripomienky.
Dňa 5. novembra 2015 žalobca predložil požadované vysvetlenia a spresnil, že jeho spolupracovník nebol nikdy informovaný o údajnom nepublikovanom výskume konkurenčnej skupiny.
Pokiaľ ide o preskúmanie tvrdenia o nevhodnom vedeckom správaní, zodpovedný organizátor ERCEA po odporúčaní vedeckého poradného výboru zaoberajúceho sa konfliktmi záujmov, profesionálnymi pochybeniami a etickými otázkami, rozhodol neprihliadať na hodnotenie predložené jedným z hodnotiacich expertov na diaľku, keďže tento expert sa potenciálne nachádza v situácii konfliktu záujmov z dôvodu jeho úzkej spolupráce s autorom sťažnosti týkajúcej sa nevhodného vedeckého správania.
Na záver prvej fázy hodnotenia žalobca v postavení hlavného výskumného pracovníka absolvoval záverečné stretnutie s panelom SH5 12. novembra 2015.
Listom zo 17. decembra 2015 ERCEA žalobcovi oznámila svoje rozhodnutie Ares(2015) 5922529 o nezaradení jeho výskumného návrhu do zoznamu schválených návrhov (ďalej len „rozhodnutie o neudelení grantu“), pretože panel SH5 na základe hodnotení jednotlivých hodnotiteľov priložených k tomuto listu rozhodol, že nesplnil všetky hodnotiace kritériá ERC, ale len niektoré z nich. V tomto liste ERCEA spresnila, že panel SH5 založil svoje stanovisko na hodnoteniach na diaľku, ako aj na diskusii medzi jeho členmi.
Na základe jednotlivých hodnotení šiestich externých hodnotiteľov, ako aj na základe záverečného stretnutia so žalobcom a porovnania s inými výskumnými návrhmi, panel SH5 rozhodol neodporučiť výskumný návrh žalobcu.
Výhrady uvedené panelom SH5 vo vzťahu k žalobcovi a jeho výskumnému návrhu sa v podstate týkali jeho kompetentnosti v oblasti dodržania technologických aspektov projektu a finančných aspektov, ako aj relatívne malej úlohy priznanej postdoktorandským výskumníkom.
Dňa 21. decembra 2015 bol žalobca informovaný o zamietnutí sťažnosti týkajúcej sa jeho údajného nevhodného vedeckého správania príslušným interným výborom v spolupráci s vedeckým poradným výborom zaoberajúcim sa konfliktmi záujmov, profesionálnymi pochybeniami a etickými otázkami.
Dňa 22. decembra 2015 žalobca podal prostredníctvom elektronického portálu sprístupneného účastníkom v rámci programu Horizont 2020 žiadosť o preskúmanie hodnotenia podľa bodu 3.9 pravidiel ERC.
Vo svojej žiadosti o preskúmanie po prvé uviedol, že odporúčania, ktoré mu ERCEA oznámila pri jeho predchádzajúcej žiadosti v roku 2014, boli v návrhu z roku 2015 dodržané.
Po druhé spochybnil výhradu týkajúcu sa svojej spôsobilosti dodržať technologické aspekty projektu, keď uviedol, že nebola založená na jeho písomnom návrhu, ale na otázkach položených na stretnutí, vrátane jednej, na ktorú odmietol odpovedať. Keďže táto otázka sa týkala fyziky a on je historik a filozof, nemala mu byť položená. Navyše vyžadovať od hlavného výskumného pracovníka, aby poznal všetky technické aspekty projektu vrátane tých, ktoré nepatria do jeho špecializácie, je v rozpore s politikou ERC spočívajúcou v podporovaní transdisciplinárnych projektov. Tiež zdôraznil, že úplne odpovedal na ďalšie dve otázky.
Po tretie spochybnil kritiku týkajúcu sa relatívne malej úlohy postdoktorandských výskumníkov, pričom zdôraznil, že úloha priznaná týmto mladým výskumníkom predstavuje jadro projektu.
Po štvrté uviedol, že posúdenie panelom SH5 je neproporcionálne a priznáva príliš veľký význam najviac negatívnemu individuálnemu posúdeniu, ktoré spochybňuje, zatiaľ čo ďalších päť bolo pozitívnych. V tomto ohľade tvrdil, že negatívne hodnotenie nepochybne pochádza od konkurenčného výskumníka nachádzajúceho sa v konflikte záujmov a že z tohto dôvodu ho nemožno zohľadniť.
Po piate v podstate uviedol, že rozhodnutie panelu SH5 bolo nepochybne ovplyvnené konaním vo veci nevhodného vedeckého správania, ktoré sa proti nemu viedlo a ktoré nebolo úspešné, a že sa domnieva, že s ním boli oboznámení členovia panelu SH5.
Dňa 12. februára 2016 ERCEA uverejnila tlačové komuniké, ktorým sa zostavuje zoznam projektov schválených panelom SH5 na rok 2015 (ďalej len „zoznam schválených projektov“).
Listom z 26. februára 2016 ERCEA informovala žalobcu o prijatí rozhodnutia Ares(2016) 1020667 o ukončení preskúmania hodnotenia (ďalej len „rozhodnutie z 26. februára 2016“).
Týmto listom bol žalobca informovaný, že výbor pre preskúmanie preskúmal jeho žiadosť a potvrdil, že postup hodnotenia zo strany ERC bol v celom rozsahu dodržaný, a to v súlade s pravidlami ERC a jej pracovným programom.
ERCEA v uvedenom liste uviedla konečné závery výboru pre preskúmanie. Vyplýva z neho, že výbor pre preskúmanie sa domnieval, že jeho návrh bol hodnotený nezávislými expertmi, ktorí sú všetci špecialistami v predmetnej odbornej oblasti.
Tiež v ňom bolo spresnené, že rozhodnutie o neudelení grantu nebolo prijaté len na základe pripomienok jednotlivých hodnotiteľov, ale aj na základe diskusie v rámci panelu SH5 a v závislosti od klasifikácie jeho návrhu v porovnaní s inými návrhmi.
Navyše v ňom bolo zdôraznené, že výsledky konečného hodnotenia jeho výskumného návrhu odrážajú rozhodnutie panelu SH5 prijaté konsenzom, a to bez toho, aby boli nevyhnutne v súlade s každým názorom jednotlivých hodnotiteľov.
Okrem toho výbor pre preskúmanie zastával názor, že účelom pripomienok žalobcu bolo spochybniť vedecké hodnotenie hodnotiteľmi alebo panelom SH5, pričom toto hodnotenie nepatrí do jeho právomoci.
Napokon výbor pre preskúmanie konštatoval, že pravidlá ERC týkajúce sa konfliktov záujmov boli dodržané a že neexistuje žiadna skutočnosť svedčiaca o konflikte záujmov na strane hodnotiteľov.
Z toho vyvodil záver, že v procese hodnotenia nedošlo k žiadnej procesnej chybe.
Na základe záverov výboru pre preskúmanie ERCEA informovala žalobcu, že rozhodnutie o neudelení grantu sa potvrdzuje.
Konanie a návrhy účastníkov konania
Žalobca návrhom podaným do kancelárie Všeobecného súdu 29. apríla 2016 podal túto žalobu.
ERCEA podala vyjadrenie k žalobe 19. júla 2016.
Žalobca predložil repliku 6. septembra 2016. ERCEA predložila dupliku 28. októbra 2016.
Dňa 13. júla 2017 Všeobecný súd položil účastníkom konania otázku o prípustnosti žaloby
ratione temporis
, pokiaľ ide o určité akty, ktoré sú predmetom sporu. Na otázku Všeobecného súdu ERCEA odpovedala 19. júla 2017 a žalobca 28. júla 2017.
Žalobca navrhuje, aby Všeobecný súd:
–
zrušil rozhodnutie z 26. februára 2016,
–
zrušil rozhodnutie o neudelení grantu,
–
zrušil akýkoľvek predchádzajúci, následný a súvisiaci akt vo vzťahu k týmto aktom, najmä zoznam schválených projektov,
–
nariadil zaradenie jeho výskumného návrhu do klasifikácie projektov, ktoré sú schválené a financované v rámci výzvy na predkladanie návrhov na rok 2015,
–
nariadil predloženie určitých dokumentov,
–
uložil ERCEA povinnosť nahradiť trovy konania.
ERCEA navrhuje, aby Všeobecný súd:
–
zamietol žalobu ako nedôvodnú,
–
zamietol návrh na predloženie dokumentov ako irelevantný,
–
uložil žalobcovi povinnosť nahradiť trovy konania.
Právny stav
V záujme hospodárnosti konania a pri dodržaní zásady riadneho výkonu spravodlivosti môže súd rozhodnúť o žalobe bez toho, aby sa nutne musel vyjadriť ku všetkým dôvodom a tvrdeniam uvádzaným účastníkmi konania (pozri analogicky rozsudok z 26. februára 2002, Rada/Boehringer,
C‑23/00 P
,
EU:C:2002:118
, bod
). V prejednávanej veci Všeobecný súd zastáva názor, že žalobu možno z vecnej stránky preskúmať bez toho, aby bolo nevyhnutné rozhodnúť o jej prípustnosti.
O návrhoch na zrušenie rozhodnutia o neudelení grantu a rozhodnutia z 26. februára 2016
Na podporu svojej žaloby žalobca uvádza tri žalobné dôvody, pričom prvý je založený na zneužití právomoci v spojitosti so zjavne iracionálnou povahou posúdenia jeho výskumného návrhu, druhý na zneužití právomoci v spojitosti so skreslením skutkových okolností a tretí na zneužití právomoci v spojitosti s porušením pravidiel ERCEA týkajúcich sa hodnotenia výskumných návrhov.
O prvom žalobnom dôvode založenom na zneužití právomoci v spojitosti so zjavne iracionálnou povahou posúdenia výskumného návrhu
Po prvé žalobca v podstate zastáva názor, že rozhodnutie o neudelení grantu je postihnuté zneužitím právomoci. Tvrdí, že dôvody, ktoré viedli panel SH5 k zamietnutiu jeho výskumného návrhu, sú vyvrátené predloženou dokumentáciou a nepatria do postupu vedeckého hodnotenia. Dodáva, že návrh a dotknuté oblasti ovláda a že odpovedal na všetky otázky okrem jednej.
Po druhé zneužitie právomoci nebolo obmedzené len na predmet hodnotenia, ale týkalo sa aj správneho prebratia individuálnych posúdení prieskumových pracovníkov na diaľku do rámca celkového konečného hodnotenia panelom SH5.
Toto konečné hodnotenie bolo iracionálne a neproporcionálne z dôvodu skutočnosti, že syntéza piatich extrémne pozitívnych hodnotení a jedného čiastočne negatívneho hodnotenia mala vyústiť do optimálneho celkového posúdenia a mala viesť k schváleniu jeho výskumného návrhu.
Boli porušené pravidlá ERC, keďže posúdenie panelom SH5 spočívalo len v prezentovaní najviac negatívneho individuálneho hodnotenia, čo vyvodzuje z rozhodujúcej koincidencie medzi hlavným dôvodom rozhodnutia panelu SH5 o neudelení a argumentáciou piateho prieskumového pracovníka.
Po tretie žalobca vytýka výboru pre preskúmanie, že „ignoroval zjavné skreslenie kritéria vedeckej excelentnosti“ a poprel existenciu konfliktu záujmov, pokiaľ ide o piateho prieskumového pracovníka, ktorý nebol vylúčený.
Podľa neho sa vznesené výhrady vzťahujú na rozdiel od toho, čo sa domnieval výbor pre preskúmanie, na procesné a metodologické otázky patriace do právomoci tohto výboru, a nie na vedecké posúdenie projektu.
ERCEA spochybňuje túto argumentáciu.
V rámci tohto žalobného dôvodu žalobca v podstate vytýka ERCEA to, že sa dopustila zneužitia právomoci v spojitosti so zjavne iracionálnou povahou posúdenia jeho výskumného návrhu a že nedodržala pravidlá ERC o spôsobe hodnotenia.
Na podporu tohto tvrdenia žalobca v podstate tvrdí, že panel SH5 sa dopustil nesprávneho posúdenia, keďže odôvodnenie rozhodnutia o neudelení grantu bolo vyvrátené predloženou dokumentáciou a keďže nevykonal správne prebratie posúdení jednotlivých hodnotiteľov, ako to preukazuje rozpor medzi týmito posúdeniami a konečným hodnotením panelom. Z toho vyplýva, že panel SH5 sledoval iný cieľ ako vedecké hodnotenie.
Okrem toho žalobca tvrdí, že výbor pre preskúmanie nesprávne ignoroval „zjavné skreslenie kritéria vedeckej excelentnosti“ založené len na výlučnom zohľadnení negatívneho individuálneho hodnotenia panelom SH5 a poprel existenciu konfliktu záujmov.
Podľa judikatúry je akt postihnutý zneužitím právomoci iba v prípade, ak sa na základe objektívnych, relevantných a zhodujúcich sa dôkazov ukazuje, že bol prijatý výlučne, alebo prinajmenšom v rozhodujúcej miere s úmyslom dosiahnuť iné ako uvádzané ciele, alebo vyhnúť sa postupu osobitne predvídanému Zmluvou na riešenie okolností daného prípadu (rozsudok z 10. marca 2005, Španielsko/Rada,
C‑342/03
,
EU:C:2005:151
, bod
).
Navyše je ustálenou judikatúrou, že v prípade komplexných posúdení disponujú orgány Európskej únie v niektorých oblastiach práva Únie širokou mierou voľnej úvahy, takže preskúmanie týchto posúdení súdom Únie sa musí obmedziť na overenie dodržiavania procesných pravidiel a pravidiel odôvodnenia, vecnej správnosti skutkových zistení, ktoré sa zohľadnili pri spornej voľbe, neexistencie zjavne nesprávneho posúdenia skutkového stavu alebo neexistencie zneužitia právomoci (pozri v tomto zmysle rozsudky z 2. septembra 2010, Komisia/Deutsche Post,
C‑399/08 P
,
EU:C:2010:481
, bod
, a z 28. januára 2016, Heli‑Flight/EASA,
C‑61/15 P
, neuverejnený,
EU:C:2016:59
, bod
).
Posúdenie vedeckej excelentnosti výskumného návrhu panelom expertov a individuálnymi hodnotiteľmi predmetných disciplín patrí do kategórie komplexných posúdení v zmysle judikatúry uvedenej v bode 70 vyššie.
Prináleží teda Všeobecnému súdu, aby určil, či objektívne, relevantné a zhodujúce sa dôkazy preukazujú, že rozhodnutie o neudelení grantu bolo prijaté s iným cieľom ako financovanie výskumných návrhov s výbornou vedeckou kvalitou, takže by sa preukázalo zneužitie právomoci, a overil, či sa tak, ako to v podstate tvrdí žalobca, ERCEA dopustila vecných chýb, zjavne nesprávnych posúdení, alebo či porušila pravidlá ERC.
V tomto ohľade po prvé z bodu 3.6 dvanásteho odseku pravidiel ERC vyplýva, že rozhodnutia panelu nie sú založené len na názoroch jednotlivých hodnotiteľov, ktoré sú poskytnuté pred stretnutím so žiadateľmi, ale aj na diskusiách panelu.
Okrem toho bod 1.2.5 informácií pre žiadateľov jednak spresňuje, že panel expertov ERC môže prijať stanovisko odlišné od stanoviska, ktoré možno vyvodiť z pripomienok každého jednotlivého hodnotiteľa, osobitne ak diskusie v rámci neho odhalia nedostatok návrhu, ktorý iní individuálni hodnotitelia neidentifikovali, a jednak že rozhodnutie panelu sa nezakladá len na individuálnych hodnoteniach, ale aj na podrobnej diskusii a že je závislé od klasifikácie ostatných návrhov.
Aj keď teda panelu prináleží, aby pri diskusii o výskumnom návrhu zohľadnil všetky individuálne hodnotenia, jeho konečné hodnotenie nemusí z dôvodu jeho miery voľnej úvahy odrážať stanovisko, ktoré sa zdá, že by mohlo byť vyvodené z pripomienok každého jednotlivého hodnotiteľa.
V tomto ohľade prípadný rozpor medzi väčšinou názorov jednotlivých hodnotiteľov a rozhodnutím panelu spadá pod bežný priebeh postupu hodnotenia významu a vedeckej hodnoty výskumného návrhu.
Okrem prípadu, že by sa preukázali faktické chyby alebo zjavne nesprávne posúdenie, teda možnosť, aby skutočnosť uvedená v jedinom individuálnom hodnotení presvedčila panel v rámci jeho diskusie, spadá pod bežný priebeh postupu vedeckého hodnotenia a nie je v rozpore s pravidlami ERC. Napokon ju výslovne predvídajú informácie pre žiadateľov.
Navyše hodnotenie návrhov vychádza aj z diskusií v rámci panelu a z porovnania jednotlivých výskumných návrhov.
Žalobca teda nepreukázal, že by sa panel SH5 dopustil nesprávneho posúdenia vecnej správnosti skutkových okolností alebo zjavne nesprávneho posúdenia, ale obmedzuje sa na spochybnenie kritérií posúdenia, ktoré tento panel uplatnil, alebo posúdenia jeho návrhu, o ktorom tvrdí bez toho, aby predložil dôkazy na podporu tohto tvrdenia, že je vyvrátené predloženou dokumentáciou.
Prípadný rozpor medzi súhrnom individuálnych hodnotení a konečným rozhodnutím panelu SH5 preto nemôže preukazovať sledovanie iného cieľa ako hľadanie vedeckej excelentnosti, porušenie pravidiel ERC alebo zjavne nesprávne posúdenie zo strany panelu SH5.
Z tých istých dôvodov prijatie rozhodnutia zhodujúceho sa s jedným z individuálnych hodnotení, aj keby to bolo preukázané, nemôže ako také predstavovať zneužitie právomoci, zjavne nesprávne posúdenie alebo porušenie pravidiel ERC.
Po druhé posúdenie dokumentácie predloženej v rámci výskumného návrhu, ako aj posúdenie relevantnosti otázok položených panelom SH5 hlavnému výskumnému pracovníkovi na stretnutí s ním a odpovedí na tieto otázky, spadajú pod mieru voľnej úvahy panelu SH5.
Pri neexistencii nesprávneho posúdenia vecnej správnosti skutkových okolností alebo zjavne nesprávneho posúdenia nemôže teda rozpor týchto skutočností z vedeckého hľadiska predstavovať protiprávnosť.
Po tretie pri neexistencii objektívnych, relevantných a zhodujúcich sa dôkazov, ktorými by bolo možné preukázať, že uplatnené hodnotiace kritériá a hodnotenie návrhu a stretnutia so žalobcom sledovali iný cieľ ako hodnotenie vedeckej kvality jeho návrhu, nemôžu skutočnosti uvádzané žalobcom predstavovať ani zneužitie právomoci.
Rozhodnutie o neudelení grantu preto nie je postihnuté zjavne nesprávnym posúdením, vecnou chybou, porušením pravidiel ERC alebo zneužitím právomoci.
Za týchto podmienok nie je rozhodnutie z 26. februára 2016 v rozsahu, v akom sa ním konštatovalo, že pravidlá ERC boli dodržané, postihnuté uvádzanými protiprávnosťami.
Pokiaľ ide o spochybňovanie konštatovania výboru pre preskúmanie o neexistencii konfliktu záujmov, je potrebné konštatovať, že žalobca nepredložil žiadne dôkazy preukazujúce existenciu konfliktu záujmov týkajúceho sa piateho hodnotiteľa.
Zdôrazňuje totiž, že existuje koincidencia medzi dôvodmi konania vo veci nevhodného vedeckého správania vedeného proti nemu – ktoré viedlo k vylúčeniu jedného individuálneho hodnotiteľa z dôvodov spojených s konfliktom záujmov – na jednej strane a pripomienkami piateho hodnotiteľa na druhej strane. Domnieva sa, že z tejto údajnej koincidencie možno vyvodiť existenciu konfliktu záujmov.
Takáto koincidencia, aj keby bola preukázaná, však nemôže sama osebe a bez iných dôkazov predstavovať dostatočný dôvod na vyvodenie záveru o existencii konfliktu záujmov.
Navyše pri neexistencii iných skutočností nemožno konflikt záujmov jednoducho vyvodiť z vyjadrenia vedeckého posúdenia, ktoré kritizuje výskumný návrh žalobcu.
Preto skutočnosti uvádzané žalobcom nepreukazujú, že by rozhodnutie z 26. februára 2016 bolo v rozsahu, v akom sa ním konštatuje, že žiadny z hodnotiteľov nebol v konflikte záujmov, postihnuté protiprávnosťou.
Popritom ostatné tvrdenia žalobcu, osobitne tie, ktoré sú založené na porovnaní so schválenými výskumnými návrhmi, majú za cieľ iba spochybniť vedecké posúdenie jeho návrhu a nemôže sa nimi preukázať nesprávne posúdenie vecnej správnosti skutkových okolností alebo zjavne nesprávne posúdenie, takže ich treba odmietnuť.
Prvý žalobný dôvod teda nie je dôvodný.
O druhom žalobnom dôvode založenom na zneužití právomoci v spojitosti so skreslením skutkových okolností
Žalobca tvrdí, že zneužitie právomoci je preukázané sporným posúdením piatym hodnotiteľom, ktoré podmienilo konečný výber panelu SH5.
V podstate spochybňuje hodnotenie svojho výskumného návrhu a svojich osobných skúseností týmto hodnotiteľom a vyvodzuje z toho záver, že rozhodnutie panelu SH5 je protiprávne v rozsahu, v akom priznalo príliš veľkú váhu piatemu hodnoteniu, o ktorom tvrdí, že je založené na nepresných skutkových zisteniach.
Podľa neho hodnotenie, ktoré nezodpovedá skutkovým okolnostiam, predstavuje zneužitie právomoci.
V replike žalobca tiež tvrdí, že rozhodnutie o neudelení grantu je postihnuté zneužitím právomoci, keďže bolo prijaté za iným účelom ako hodnotenie vedeckej excelentnosti jeho výskumného návrhu.
Na podporu tohto tvrdenia v podstate uvádza, že hodnotenie piatym hodnotiteľom, ktoré nemá žiadny vedecký základ, preukazuje, že etické kritérium prevládlo nad kritériom excelentnosti a že konanie vo veci nevhodného vedeckého správania ovplyvnilo hodnotenie jeho výskumného návrhu. V tomto ohľade zdôrazňuje koincidenciu medzi sťažnosťou týkajúcou sa nevhodného vedeckého správania, ktorá bola na neho podaná a následne bola zamietnutá, a hodnotením piatym hodnotiteľom, ako aj prítomnosťou dvoch členov výboru pre etiku na jeho stretnutí s panelom SH5. Tiež tvrdí, že tento vplyv je preukázaný húževnatosťou jedného člena panelu SH5 a jeho inkvizičným tónom.
Napokon tvrdí, že uznanie excelentnosti jeho projektu v roku 2014 preukazuje, že jeho vylepšený projekt v roku 2015 nemal byť odmietnutý.
ERCEA túto argumentáciu spochybňuje.
V rámci druhého žalobného dôvodu žalobca v podstate ERCEA vytýka zneužitie právomoci vyplývajúce z toho, že pri prijatí rozhodnutia panelu SH5 sa pripisoval príliš veľký význam posúdeniu piatym hodnotiteľom, zjavne nesprávne posúdenie panelom SH5, keďže posúdenie týmto hodnotiteľom bolo založené na nepresných skutkových zisteniach, zohľadnenie skutočností súvisiacich s etikou namiesto toho, aby sa zohľadňovali len vedecké dôkazy, a porušenie pravidiel ERC.
Taktiež spochybňuje hodnotenie svojho výskumného návrhu a svojej spôsobilosti kontrolovať jeho technické aspekty piatym hodnotiteľom a tvrdí, že je založené na nepresných skutkových zisteniach.
V prvom rade ako vyplýva z bodov 73 až 78 tohto rozsudku, samotné zohľadnenie hodnotenia piateho hodnotiteľa nemôže bez ohľadu na jeho rozsah a bez toho, aby bola preukázaná existencia zneužitia právomoci, faktickej chyby, zjavne nesprávneho posúdenia alebo porušenia pravidiel ERC, preukazovať, že rozhodnutie o neudelení grantu je postihnuté protiprávnosťou.
V druhom rade panel SH5 v odôvodnení rozhodnutia o neudelení grantu uviedol, že pokiaľ ide o ambiciózny cieľ výskumného návrhu vyplývajúci zo zobrazovacej technológie určenej na dešifrovanie papyrusu, počas stretnutia hlavného výskumného pracovníka s panelom SH5 sa objavili pochybnosti o jeho spôsobilosti zvládnuť technické a finančné aspekty projektu.
Po prvé je tak potrebné konštatovať, že niektoré skutkové okolnosti, ktoré zdôraznil piaty hodnotiteľ a ktoré žalobca spochybňuje, nefigurujú medzi dôvodmi rozhodnutia panelu SH5. Je to tak najmä v prípade pripomienky, podľa ktorej tomografickú technológiu s röntgenovými lúčmi s fázovým kontrastom už uplatnili univerzitní pracovníci bez akreditácie v rámci návrhu, ktorý sa týkal nemožnosti prepraviť rukopisy z Talianska do Francúzska, a tvrdenia, podľa ktorého by rekonštrukcia predmetných textov vďaka použitiu tejto technológie trvala desaťročia.
Navyše hodnotiaca správa piateho hodnotiteľa je len jednou skutočnosťou medzi ostatnými, ktoré panel SH5 zohľadnil.
Na základe spochybnenia týchto faktických okolností preto nemožno preukázať zjavne nesprávne posúdenie panelom SH5.
Po druhé žalobca uvádza, že tvrdenie piateho hodnotiteľa, podľa ktorého nemá dostatok skúseností týkajúcich sa použitia tomografie s röntgenovými lúčmi s fázovým kontrastom na papyrus z Herculanea na to, aby úplne zvládol technologickú časť výskumného návrhu, je chybné, keďže uverejnenie kolektívneho vedeckého článku žalobcom a jeho tímom preukazuje toto zvládnutie, a že jeho tím je spôsobilý riadiť a monitorovať technologickú časť tohto návrhu.
Hodnotenie zvládnutia technologickej časti výskumného návrhu žalobcom, požadovaného stupňa zvládnutia a stupňa dôležitosti technologických aspektov spadá pod vedecké hodnotenie panelom SH5.
V tomto ohľade nemôže uverejnenie kolektívneho vedeckého článku a prítomnosť špecialistov v oblasti tejto technológie vo výskumnom tíme preukázať zjavne nesprávne posúdenie panelom SH5.
Ako totiž vyplýva z bodu 104 vyššie, panel SH5 nevyjadril pochybnosti o vedeckej spôsobilosti členov výskumného tímu, ale len o spôsobilosti žalobcu zvládnuť technologickú časť projektu ako hlavný výskumný pracovník.
Žalobca napokon uznáva, že odmietol odpovedať na otázku o aspektoch prenosného laboratórneho stola určeného na tomografiu s röntgenovými lúčmi s fázovým kontrastom, ktorý bol plánovaný na účely projektu, pretože nespadala do oblasti jeho špecializácie. Tiež tvrdí, že technologické detaily sú v rámci projektu druhoradé a že v každom prípade sa o ne starajú iní členovia výskumnej skupiny.
Navyše žiadna zo skutočností uvádzaných žalobcom nemôže sama osebe alebo v spojení s inými skutočnosťami preukazovať, že panel SH5 sa dopustil zjavne nesprávneho posúdenia.
Po tretie, keďže panely expertov prijímajú nezávislé rozhodnutie pri každej výzve na predkladanie návrhov, prijatie projektu žalobcu v roku 2014 negarantuje prijatie podobného neskoršieho projektu.
Za týchto podmienok sa panel SH5 nedopustil zjavne nesprávneho posúdenia, keď sa domnieval, že existujú pochybnosti o tom, či žalobca ovláda technologickú časť výskumného návrhu.
Po štvrté žalobca tvrdí, že rozhodnutie o neudelení grantu bolo ovplyvnené konaním vo veci nevhodného vedeckého správania, ktoré sa súčasne proti nemu viedlo, a že panel SH5 zohľadnil etické kritérium na úkor kritéria vedeckej excelentnosti, čo vyplýva z hodnotenia piatym hodnotiteľom, z prítomnosti dvoch členov výboru pre etiku na jeho stretnutí s panelom SH5 a z údajného inkvizičného tónu experta tohto panelu, ako aj z toho, čo považuje za húževnatosť.
V tomto ohľade, ako to vyplýva z bodov 73 až 78 tohto rozsudku, hodnotenie piatym hodnotiteľom je len jednou skutočnosťou medzi ostatnými, ktoré panel SH5 zohľadnil.
Napokon v rozpore s tým, čo tvrdí žalobca, z odôvodnenia rozhodnutia o neudelení grantu nevyplýva, že by panel SH5 bezpodmienečne prevzal hodnotenie piateho hodnotiteľa.
Pokiaľ ide o tvrdenie, podľa ktorého panel SH5 prijal rozhodnutie o neudelení grantu pod vplyvom konania vo veci nevhodného vedeckého správania, ktoré sa začalo voči žalobcovi a neskôr bolo zastavené, žalobca nepredložil dôkazy, ktoré by boli spôsobilé takýto vplyv preukázať.
Po prvé vplyv konania vo veci nevhodného vedeckého správania vedeného proti žalobcovi nemožno vyvodiť len z údajnej analógie medzi kritikou vyjadrenou piatym hodnotiteľom a výhradami adresovanými žalobcovi v rámci tohto konania. Taktiež ho nemožno vyvodiť z údajného inkvizičného tónu tohto hodnotiteľa na stretnutí so žalobcom.
Na jednej strane je totiž hodnotenie piatym hodnotiteľom len jednou skutočnosťou medzi ostatnými, ktoré boli zohľadnené panelom SH5, a na druhej strane z odôvodnenia rozhodnutia o neudelení grantu nevyplýva, že by panel SH5 založil svoje rozhodnutie na výhradách založených na použití prác iných výskumných pracovníkov.
Po druhé aj keby bola preukázaná údajná prítomnosť členov výboru pre etiku na stretnutí žalobcu, nemôže ako taká a pri neexistencii iných dôkazov preukazovať, že by panel SH5 vybral návrhy na základe iného kritéria, ako je kritérium vedeckej excelentnosti. Napokon ERCEA spochybňuje, že by členovia výboru pre etiku boli prítomní na stretnutí so žalobcom. Žalobca v tomto ohľade nepredložil žiadny dôkaz.
Po tretie ani skutočnosť, že predseda panelu SH5 bol informovaný o existencii konania vo veci nevhodného vedeckého správania vedeného proti žalobcovi, nemôže pri neexistencii iných dôkazov preukazovať, že by toto konanie ovplyvnilo uvedený panel.
V dôsledku toho žalobca nepreukázal, že by sa panel SH5 dopustil nesprávneho posúdenia týkajúceho sa správnosti skutkových okolností alebo zjavne nesprávneho posúdenia, keď prijal rozhodnutie o neudelení grantu.
Navyše pri neexistencii objektívnych, relevantných a zhodujúcich sa dôkazov, ktorými by bolo možné preukázať, že uplatnené hodnotiace kritériá a hodnotenie návrhu a stretnutia so žalobcom sledovali iný cieľ ako hodnotenie vedeckej kvality jeho návrhu, nemôžu skutočnosti uvádzané žalobcom predstavovať ani zneužitie právomoci.
Žalobcovi sa teda nepodarilo preukázať, že by rozhodnutie o neudelení grantu bolo postihnuté protiprávnosťou.
Preto rozhodnutie z 26. februára 2016 v rozsahu, v akom sa ním konštatovalo, že pravidlá ERC boli dodržané, nie je postihnuté uvádzanými protiprávnosťami.
Druhý žalobný dôvod teda nie je dôvodný.
O treťom žalobnom dôvode založenom na zneužití právomoci vyplývajúcom z porušení pravidiel ERC týkajúcich sa hodnotenia výskumných návrhov
Na úvod žalobca v podstate tvrdí, že jeho výskumný návrh nebol hodnotený na základe kritéria vedeckej excelentnosti a spochybňuje posúdenie kvalít jeho návrhu, stupňa zvládnutia jeho technologického aspektu, ako to vyžaduje panel SH5, a jeho životopisu.
Ďalej panelu SH5 vytýka, že vykonal povrchné preskúmanie, keď vychádzal zo skutkových okolností, ktoré boli vyvrátené.
Okrem toho tvrdí, že panel SH5 vykonal nesprávne hodnotenie inovatívnosti jeho výskumného návrhu a že svoje posúdenie nemohol založiť na znalosti hlavného výskumného pracovníka týkajúcej sa druhoradého technického aspektu.
Napokon transformácia piatich extrémne pozitívnych hodnotení na jedno negatívne rozhodnutie by bola v rozpore s akoukoľvek logikou založenou na kvalite a bola by tiež kontradiktórna.
ERCEA túto argumentáciu spochybňuje.
V rámci tretieho žalobného dôvodu žalobca v podstate spochybňuje vedecké posúdenie svojho výskumného návrhu, stupňa zvládnutia jeho technologického aspektu, ako to vyžaduje panel SH5, najmä zohľadnenia technickej otázky, ktorú považuje za druhoradú, a svojho životopisu. Panelu SH5 tiež vytýka, že vykonal povrchné preskúmanie, keď vychádzal zo skutkových okolností, ktoré boli vyvrátené, a tvrdí, že transformácia piatich pozitívnych hodnotení na jedno negatívne rozhodnutie je v rozpore s pravidlami ERC a predstavuje zneužitie právomoci.
V tomto ohľade, ako to vyplýva z analýzy prvých dvoch žalobných dôvodov, tvrdenia žalobcu týkajúce sa vedeckého posúdenia jeho výskumného návrhu, stupňa zvládnutia jeho technologického aspektu, ako to vyžaduje panel SH5, najmä zohľadnenia technickej otázky, ktorú považuje za druhoradú, ako aj tvrdenia týkajúce sa nesprávneho posúdenia správnosti skutkových okolností a údajného rozporu medzi výsledkami jednotlivých hodnotení a rozhodnutím o neudelení grantu, nemôžu predstavovať nesprávne posúdenie skutkového stavu, zjavne nesprávne posúdenie, zneužitie právomoci alebo porušenie pravidiel ERC.
Žalobcovi sa teda nepodarilo preukázať, že by rozhodnutie o neudelení grantu bolo postihnuté protiprávnosťou.
Preto rozhodnutie z 26. februára 2016 nie je postihnuté uvádzanými protiprávnosťami v rozsahu, v akom sa ním konštatovalo, že pravidlá ERC boli dodržané.
Tretí žalobný dôvod teda nie je dôvodný.
Z uvedeného vyplýva, že návrhy na zrušenie rozhodnutia o neudelení grantu a rozhodnutia z 26. februára 2016, ktoré sú uvedené v prvom a druhom žalobnom návrhu, musia byť zamietnuté.
Žalobca sa opiera o údajnú protiprávnosť rozhodnutia o neudelení grantu a rozhodnutia z 26. februára 2016 s cieľom dosiahnuť zrušenie predchádzajúcich, súvisiacich a následných aktov vo vzťahu k aktom, na ktoré sa vzťahuje žaloba, vrátane zoznamu schválených projektov, a s cieľom dosiahnuť, aby Všeobecný súd uložil ERCEA povinnosť zaradiť jeho výskumný návrh medzi financované projekty.
Vzhľadom na zamietnutie žalobných dôvodov, pokiaľ ide o rozhodnutie o neudelení grantu a rozhodnutie z 26. februára 2016, musia byť návrh na zrušenie predchádzajúcich, súvisiacich a následných aktov vo vzťahu k aktom, na ktoré sa vzťahuje žaloba, návrh na zrušenie zoznamu schválených projektov a návrh, aby Všeobecný súd uložil ERCEA povinnosť zaradiť jeho výskumný návrh medzi financované projekty, tiež zamietnuté.
O návrhoch na predloženie dokumentov
Žalobca navrhuje, aby Všeobecný súd nariadil predloženie po prvé klasifikácie schválených a financovaných projektov panelom SH5, po druhé konečných posúdení, jednotlivých hodnotení a poznámok týkajúcich sa schválených a financovaných projektov panelom SH5, po tretie sťažnosti týkajúcej sa nevhodného vedeckého správania podanej voči jeho výskumnému návrhu, po štvrté mena piateho anonymného prieskumového pracovníka, ktorý preskúmaval jeho výskumný návrh, a po piate záznamu jeho stretnutia s panelom SH5 z 12. novembra 2015.
Z judikatúry vyplýva, že na to, aby Všeobecný súd mohol určiť, či je na riadny priebeh konania potrebné nariadiť predloženie určitých dokumentov, je potrebné, aby účastník konania, ktorý o to žiada, identifikoval požadované dokumenty a aby Všeobecnému súdu uviedol aspoň minimálny objem skutočností, ktoré by potvrdili užitočnosť týchto dokumentov pre prebiehajúce konanie (rozsudky zo 17. decembra 1998, Baustahlgewebe/Komisia,
C‑185/95 P
,
EU:C:1998:608
, bod
, a z 8. októbra 2008, Sogelma/AER,
T‑411/06
,
EU:T:2008:419
, bod
).
Na úvod je potrebné uviesť, že klasifikácia schválených a financovaných projektov panelom SH5, ako aj konečné posúdenia, jednotlivé hodnotenia a poznámky týkajúce sa týchto projektov by boli potrebné len v prípade, že porovnanie medzi výskumným návrhom žalobcu a týmito projektmi by mohlo preukázať zjavne nesprávne posúdenie alebo porušenie pravidiel ERC panelom SH5.
Toto porovnanie však spadá pod vedecké posúdenie výskumných návrhov.
Pri neexistencii akéhokoľvek dôkazu o nesprávnom posúdení, pokiaľ ide o výskumný návrh žiadateľa, nemôže uvedené porovnanie ako také preukazovať zjavne nesprávne posúdenie alebo porušenie pravidiel ERC.
Preto klasifikácia schválených projektov, konečné posúdenia, jednotlivé hodnotenia a poznámky týkajúce sa týchto projektov nie sú na účely tohto konania potrebné.
Ďalej ako vyplýva z bodov 87 až 90 a 121 až 123 tohto rozsudku, sťažnosť týkajúca sa nevhodného vedeckého správania podaná voči výskumnému návrhu žalobcu nie je na účely tohto konania potrebná, keďže pri neexistencii iných preukázaných skutočností a dôkazu, že panel SH5 hodnotil jeho návrh pod vplyvom tejto sťažnosti, nemôže preukazovať zneužitie právomoci, zjavne nesprávne posúdenie alebo porušenie pravidiel ERC.
To isté platí o mene piateho anonymného hodnotiteľa.
Napokon, keďže obsah stretnutia žalobcu účastníci konania nespochybňujú a svojou povahou nemôže preukázať zneužitie právomoci, zjavne nesprávne posúdenie alebo porušenie pravidiel ERC, jeho záznam nie je na účely tohto konania potrebný.
Preto nie je potrebné nariadiť predloženie týchto dokumentov.
Z uvedeného vyplýva, že žaloba sa musí zamietnuť v celom rozsahu.
O trovách
Podľa článku 134 ods. 1 Rokovacieho poriadku Všeobecného súdu účastník konania, ktorý nemal vo veci úspech, je povinný nahradiť trovy konania, ak to bolo v tomto zmysle navrhnuté. Keďže žalobca nemal úspech vo veci, je opodstatnené, aby znášal svoje vlastné trovy konania a aby mu bola uložená povinnosť nahradiť trovy konania ERCEA v súlade s jej návrhmi.

Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (druhá komora)
rozhodol takto:

1.
Žaloba sa zamieta.

2.
Graziano Ranocchia je povinný nahradiť trovy konania.

Prek
Buttigieg
Berke
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 5. februára 2018.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: taliančina.