CELEX: 62016TJ0208
Raziskave in tehnološki razvoj
Razpisi za zbiranje predlogov in povezane dejavnosti na podlagi delovnega programa ERC 2015
Okvirni program za raziskave in inovacije (2014
2020)
Obzorje 2020
Sklep ERCEA o razglasitvi predloga tožeče stranke za neustreznega
Projekt v zvezi z določitvijo matematičnih algoritmov, ki olajšajo branje in analizo nekaterih starodavnih rokopisov
Zloraba pooblastil
Napaka v zvezi z dejstvi
Napačna uporaba prava
Očitna napaka pri presoji

Dejansko stanje
Okvirni program za raziskave in inovacije – Obzorje 2020
Okvirni program za raziskave in inovacije – Obzorje 2020 je bil vzpostavljen na podlagi členov 173 in 182 PDEU z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (
UL 2013, L 347, str. 104
) ter z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (
UL 2013, L 347, str. 81
).
Ta program med drugim določa, da Evropski raziskovalni svet (ERC) usklajuje in financira raziskovalne projekte prek razpisov za zbiranje predlogov.
Člen 11 Uredbe št. 1290/2013, naslovljen „Razpisi za zbiranje predlogov“, v odstavku 1 določa:
„Razpisi za zbiranje predlogov se objavijo […], pri čemer se zlasti upošteva, da je treba zagotoviti preglednost, nediskriminacijo in prožnost ter primerno raznolikost raziskav in inovativnih sektorjev.“
Člen 15 Uredbe št. 1290/2013, naslovljen „Merila za izbor in oddajo“, določa:
„1.   Predloženi predlogi se ocenijo na podlagi naslednjih meril za oddajo:
(a)
odličnost;
(b)
učinek;
(c)
kakovost in učinkovitost izvajanja.
2.   Za predloge raziskovalnih ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta na novih področjih se uporablja samo merilo iz točke (a) odstavka 1.
[…]
6.   Predlogi se razvrstijo glede na rezultate ocenjevanja. Izbor se opravi na podlagi te razvrstitve.
7.   Ocenjevanje izvajajo neodvisni strokovnjaki.
[…]“
Člen 16 Uredbe št. 1290/2013 ureja postopek pregleda ocenjevanja. Določa:
„1.   Komisija ali ustrezni organ financiranja zagotovi pregledni postopek pregleda ocenjevanja za kandidate, ki menijo, da njihov predlog ni bil ocenjen skladno s postopki iz te uredbe, ustreznim delovnim programom, delovnim načrtom ali razpisom za zbiranje predlogov.
2.   Zahtevek za pregled se nanaša na določen predlog in ga poda koordinator predloga v 30 dneh od dne, na katerega ga Komisija ali ustrezni organ financiranja obvesti o rezultatih ocenjevanja.
3.   Za preučitev zahtevka iz odstavka 2 je odgovorna Komisija ali ustrezni organ financiranja. Med preučitvijo se pregledajo le postopkovni vidiki ocenjevanja, ne pa uspešnost zadevnega predloga.
4.   Odbor za pregled ocenjevanja, ki ga sestavlja osebje Komisije ali osebje ustreznega organa financiranja, pripravi mnenje o postopkovnih vidikih ocenjevalnega procesa. Odboru predseduje uslužbenec Komisije ali ustreznega organa financiranja iz oddelka, ki ni odgovoren za razpis za zbiranje predlogov. Odbor lahko predlaga eno od naslednjega:
(a)
ponovno ocenjevanje predloga zlasti s strani ocenjevalcev, ki pri predhodni oceni niso sodelovali;
(b)
potrditev prvotnega ocenjevanja.
5.   Na podlagi priporočila iz odstavka 4 Komisija ali ustrezni organ financiranja sprejme odločitev in o njej obvesti koordinatorja predloga. Komisija ali ustrezni organ financiranja to odločitev sprejme brez nepotrebnih zamud.
6.   Postopek pregleda ne povzroča zamud pri postopku izbire predlogov, na katere se zahtevek za pregled ne nanaša.
7.   Postopek pregleda ne preprečuje morebitnih drugih ukrepov, ki jih lahko v skladu s pravom Unije uporabi udeleženec.“
Člen 17 Uredbe št. 1290/2013, naslovljen „Poizvedbe in pritožbe“, določa:
„1.   Komisija zagotovi, da obstaja postopek, s katerim udeleženci lahko poizvedujejo ali vložijo pritožbe v zvezi z njihovim sodelovanjem v Obzorju 2020.
2.   Komisija zagotovi, da so vsem udeležencem na voljo in na spletu objavljene informacije o tem, kako lahko izrazijo pomisleke ter podajo poizvedbe ali vložijo pritožbe.“
Člen 20 Uredbe št. 1290/2013, naslovljen „Roki za dodelitev nepovratnih sredstev“, v odstavku 2, točka (a), določa, da se kandidate o rezultatu znanstvene ocene njihove prijave obvesti v roku, ki je največ pet mesecev od zadnjega dne za predložitev popolnih predlogov.
Evropska komisija je naloge upravljanja Okvirnega programa Obzorje 2020 zaupala Izvajalski agenciji ERC (ERCEA).
Pravni okvir upravljanja s strani izvajalskih agencij ureja Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 1, zvezek 4, str. 235).
Člen 22 Uredbe št. 58/2003 določa možnost vložitve upravne pritožbe za dosego nadzora zakonitosti, ki ga opravi Komisija.
Merila za izbor in postopek ocenjevanja za razpise za zbiranje predlogov v letu 2015
Za razpise za zbiranje predlogov v letu 2015 so bila merila za izbor in postopki ocenjevanja opredeljeni v delovnem programu ERC za leto 2015 in v pravilih za predložitev predlogov in za povezane postopke ocenjevanja, izbire in oddaje, ki se uporabljajo za poseben program Obzorje 2020 (v nadaljevanju: pravila ERC), ki jih je Komisija potrdila s Sklepom C(2014) 2454 final z dne 15. aprila 2014 o pravilih ERC.
Razpisom za zbiranje predlogov so priložene tudi informacije za kandidate, ki se odzovejo na razpise za zbiranje predlogov za dodelitev nepovratnih sredstev (v nadaljevanju: informacije za kandidate).
V delovnem programu ERC je navedeno, da bo za vsa nepovratna sredstva, namenjena pionirskim raziskavam ERC, odličnost edino merilo, ki bo upoštevano pri ocenjevanju inovativnosti, ambicioznosti in izvedljivosti raziskovalnega projekta, pa tudi sposobnosti, kreativnosti in zavezanosti glavnega raziskovalca.
Postopek ocenjevanja je podrobneje opisan v točkah od 3.6 do 3.8 pravil ERC in je sestavljen iz dveh stopenj. Le kandidaturam, ki uspešno prebrodijo prvo stopnjo, je dopuščen prehod v drugo stopnjo. Med prvo stopnjo se projekt oceni v njegovi strnjeni različici, ki zajema opis projekta (extended synopsis) in strokovno znanje ter življenjepis glavnega raziskovalca. Šele med drugo stopnjo se preuči in oceni popolna kandidatura, to je podroben raziskovalni projekt (scientific proposal). Te informacije so tudi povzete v informacijah za kandidate in se priložijo razpisu za zbiranje predlogov.
Dalje je v točki 3.6.1, drugi odstavek, pravil ERC navedeno:
„Odločitev odbora strokovnjakov o predlogu in njegovem mestu v razvrstitvi temelji na posameznih ocenah in razpravi v odboru strokovnjakov, sprejme pa se z večino glasov. Rezultat ocenjevalne faze je razvrstitev. Med zadnjo stopnjo medsebojnega pregleda odbor določi predloge, ki jih priporoči za financiranje, če je na voljo dovolj sredstev.“
Iz točke 3.6.2 pravil ERC tudi izhaja, da lahko ocenjevanje odbora vključuje tudi razgovore z glavnim raziskovalcem, kadar je to določeno v delovnem programu ERC.
Poleg tega je v točki 1.2.5 informacij za kandidate natančneje določeno:
„[…] Upoštevati je treba, da ni nujno, da bodo komentarji individualnih ocenjevalcev usklajeni – protislovja in razhajanje mnenj o vrednosti nekega predloga so del ‚znanstvene metode‘ in so legitimni.
Poleg tega lahko odbor strokovnjakov ERC sprejme stališče, ki se razlikuje od tistega, ki ga je mogoče izpeljati na podlagi pripomb vsakega individualnega ocenjevalca. Tako je na primer, kadar razprava odbora razkrije pomembno pomanjkljivost v predlogu, ki je individualni ocenjevalci niso ugotovili. Pripombe odbora se navedejo v sklepu, ki ga odbor kot celota soglasno sprejme na podlagi individualnih ocenjevanj, ki so jih predhodno na daljavo opravili neodvisni ocenjevalci, ki so lahko neplačani strokovnjaki ali člani odbora, in na podlagi izčrpne razprave in razvrstitve, izvedene glede na druge predloge med sestankom odbora.“
Po postopku medsebojnega pregleda ERCEA pošlje kandidatom v skladu s točko 3.8 pravil ERC rezultate ocenjevanja v „informativnem dopisu“, ki se naslovi na glavnega raziskovalca in pravno osebo prijaviteljico.
Postopek pregleda ocenjevanja
V skladu s točko 3.9 pravil ERC se lahko notranjemu odboru za pregled predloži zahtevek za pregled ocenjevanja.
V točki 3.9, peti odstavek, pravil ERC je določeno:
„[…] Vloga odbora za pregled je zagotoviti skladno pravno razlago tovrstnih zahtevkov in enako obravnavo kandidatov. Izdaja strokovno mnenje o izvedbi postopka ocenjevanja na podlagi vseh razpoložljivih informacij o predlogu in njegovem ocenjevanju. Pri svojem delu je samostojen. Vendar pa odbor sam predloga ne ocenjuje. Če meni, da je v postopku ocenjevanja prišlo do pomanjkljivosti, ki je lahko vplivala na odločitev o nefinanciranju predloga, lahko predlaga, naj neodvisni strokovnjaki dodatno ocenijo celotni predlog ali njegov del. Glede na naravo zahtevka za pregled lahko odbor pregleda življenjepise neodvisnih strokovnjakov, njihove posamezne pripombe in poročilo o pregledu. Odbor ne dvomi o znanstveni presoji ustrezno kvalificiranih odborov strokovnjakov.
Odbor na podlagi tega pregleda odredbodajalcu, odgovornemu za razpis za zbiranje predlogov, predlaga, kako naj ukrepa naprej. Če odbor za pregled meni, da obstajajo dokazi, ki podpirajo zahtevek, lahko predlaga, naj neodvisni strokovnjaki delno ali v celoti znova ocenijo predlog oziroma potrdijo prvotni rezultat. Odbor za pregled lahko oblikuje druge pripombe in priporočila. […]“
V zvezi s tem je v točki 1.2.5.1, drugi odstavek, informacij za kandidate navedeno, da se postopek pregleda ocenjevanja nanaša na pomanjkljivosti v postopku ocenjevanja, v redkih primerih pa na napake v zvezi z dejstvi.
Nazadnje je v točki 3.9, osmi odstavek, pravil ERC določeno, da postopek pregleda ocenjevanja kandidatom ne preprečuje, da se poslužijo drugih pravnih sredstev, med katerimi je vložitev tožbe pri Sodišču Evropske unije.
Upravni postopek
Komisija je 30. julija 2014 po sprejetju Sklepa C(2014) 5008 z dne 22. julija 2014 v
Uradnem listu Evropske unije
objavila razpis za zbiranje predlogov in povezane dejavnosti na podlagi delovnega programa ERC za leto 2015 v okviru okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 (
UL 2014, C 248, str. 6
).
Tožeča stranka, Graziano Ranocchia, je 12. marca 2015 pri ERCEA predložila vlogo za nepovratna sredstva vrste „ERC Consolidator Grants“ v okviru razpisa za zbiranje predlogov za program nepovratnih sredstev ERC Consolidator Grant 2015 pred odborom SH5 – Kultura in kulturna produkcija (v nadaljevanju: odbor SH5) za projekt v zvezi z uporabo rentgenske tomografije s faznim kontrastom na papirusih iz Herkulaneja. Zaprošena nepovratna sredstva so znašala 2 milijona EUR, kar ustreza najvišjemu znesku, ki ga je mogoče dodeliti, povečanem za dodatni znesek 749.226 EUR za nakup osnovne opreme.
Odbor SH5 je v prvi stopnji ocenjevanja izrazil pozitivno mnenje za raziskovalni predlog tožeče stranke. To mnenje je bilo tožeči stranki sporočeno z dopisoma z dne 3. in 22. julija 2015, prav tako pa je bila povabljena na razgovor.
ERCEA je 5. oktobra 2015 prejela pritožbo, v kateri so bile navedene trditve o morebitni nepravilni znanstveni obravnavi v zvezi z raziskovalnim predlogom, ki ga je vložila tožeča stranka, in v skladu s katero naj bi tožeča stranka v svojem predlogu uporabila neobjavljeno raziskavo, ki jo je v drugem inštitutu izvedla druga raziskovalna skupina, zlasti s pomočjo enega od njenih sodelavcev, ki je delal za zadevni raziskovalni inštitut.
Pritožbo je preučil pristojni interni odbor ERCEA in na podlagi tega je bila tožeča stranka z elektronskim sporočilom z dne 30. oktobra 2015 pozvana, naj se odzove na te obtožbe.
Tožeča stranka je 5. novembra 2015 predložila zahtevana pojasnila in navedla, da konkurenčna skupina o domnevni neobjavljeni raziskavi njenega sodelavca ni nikoli obvestila.
V zvezi s preučitvijo trditve o nepravilni znanstveni obravnavi je odgovorni odredbodajalec ERCEA na priporočilo odbora znanstvenega sveta, zadolženega za navzkrižje interesov, kršitve poklicnih pravil in etična vprašanja, odločil, da ne sprejme ocene enega od strokovnih ocenjevalcev na daljavo, ker je ta zaradi tesnega sodelovanja z avtorjem pritožbe v zvezi z nepravilno znanstveno obravnavo morda v položaju navzkrižja interesov.
Tožeča stranka je po prvi stopnji ocenjevanja kot glavni raziskovalec 12. novembra 2015 opravila končni razgovor z odborom SH5.
ERCEA je z dopisom z dne 17. decembra 2015 tožeči stranki posredovala svoj sklep Ares(2015) 5922529, da se njen raziskovalni predlog ne vključi na seznam odobrenih predlogov (v nadaljevanju: sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev), saj je odbor SH5 na podlagi dopisu priloženih ocen individualnih ocenjevalcev odločil, da tožeča stranka ne izpolnjuje vseh meril ERC za ocenjevanje, temveč le nekatere od njih. Po navedbah ERCEA v tem dopisu je odbor SH5 svojo odločitev oprl na ocene na daljavo in na razpravo med svojimi člani.
Odbor SH5 je tako na podlagi individualnih ocen šestih zunanjih ocenjevalcev, končnega razgovora s tožečo stranko in primerjave z drugimi raziskovalnimi predlogi odločil, da ne priporoči raziskovalnega predloga tožeče stranke.
Očitki, ki jih je odbor SH5 navedel v zvezi s tožečo stranko in njenim raziskovalnim predlogom, so se v bistvu nanašali na njeno sposobnost spremljanja tehnoloških in finančnih vidikov projekta ter relativno manjšo vlogo, dodeljeno podoktorskim raziskovalcem.
Tožeča stranka je bila 21. decembra 2015 obveščena, da je pristojni interni odbor po posvetovanju z odborom znanstvenega sveta, zadolženega za navzkrižje interesov, kršitve poklicnih pravil in etična vprašanja, zavrnil pritožbo v zvezi z njeno domnevno nepravilno znanstveno obravnavo.
Tožeča stranka je 22. decembra 2015 po elektronskem portalu, ki je bil na voljo udeležencem v okviru programa Obzorje 2020, vložila zahtevek za pregled ocenjevanja na podlagi točke 3.9 pravil ERC.
V zahtevku za pregled je na prvem mestu navedla, da je v predlogu iz leta 2015 sledila priporočilom, ki ji jih je ERCEA posredovala ob njenem prejšnjem predlogu leta 2014.
Na drugem mestu je oporekala očitku v zvezi z njeno sposobnostjo spremljanja tehnoloških vidikov projekta in trdila, da ta ni temeljil na njenem pisnem predlogu, ampak na vprašanjih, postavljenih med razgovorom, med katerimi je tudi vprašanje, na katerega ni želela odgovoriti. Ker se je nanašalo na fiziko, čeprav je po poklicu zgodovinar in filozof, se ji to vprašanje ne bi smelo zastaviti. Poleg tega, zahtevati, da glavni raziskovalec pozna vse tehnične vidike projekta, tudi tiste, za katere ni specializiran, naj bi bilo v nasprotju s politiko ERC spodbujanja meddisciplinarnih projektov. Poudarila je tudi, da je brezhibno odgovorila na preostali vprašanji.
Na tretjem mestu je oporekala kritiki glede manjše vloge podoktorskih raziskovalcev in poudarila, da je vloga, dodeljena tem mladim raziskovalcem, pomenila jedro projekta.
Na četrtem mestu je navajala, da presoja odbora SH5 ni bila sorazmerna in da je prevelik poudarek dal najbolj negativni individualni oceni, ki jo je izpodbijala, čeprav je bilo preostalih pet pozitivnih. V zvezi s tem je zatrjevala, da je negativno oceno verjetno podal konkurenčni raziskovalec, ki je bil v navzkrižju interesov, zaradi česar se je ne bi smelo upoštevati.
Na petem mestu je v bistvu trdila, da je na odločitev odbora SH5 verjetno vplival postopek v zvezi z nepravilno znanstveno obravnavo, ki je bil voden zoper njo in ki ni bil končan, in da so bili člani odbora SH5 po njenem mnenju z njim seznanjeni.
ERCEA je 12. februarja 2016 objavila sporočilo za medije, v katerem je bil naveden seznam projektov, ki jih je odbor SH5 odobril za leto 2015 (v nadaljevanju: seznam odobrenih projektov).
ERCEA je z dopisom z dne 26. februarja 2016 tožečo stranko obvestila o sprejetju sklepa Ares(2016) 1020667 o rezultatih pregleda ocenjevanja (v nadaljevanju: sklep z dne 26. februarja 2016).
S tem dopisom je bila tožeča stranka obveščena, da je odbor za pregled preučil njen zahtevek in preveril, ali je bil postopek ocenjevanja ERC popolnoma spoštovan v skladu s pravili ERC in njegovim delovnim programom.
ERCEA je v tem dopisu navedla končne ugotovitve odbora za pregled. Iz njega izhaja, da je odbor za pregled menil, da so njen predlog ocenili neodvisni strokovnjaki, ki so bili vsi specialisti na zadevnem strokovnem področju.
Navedla je tudi, da sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev ni bil sprejet zgolj na podlagi pripomb individualnih ocenjevalcev, ampak tudi na podlagi razprave v odboru SH5 in glede na razvrstitev njenega predloga v primerjavi z drugimi predlogi.
Dalje je poudarila, da so rezultati končne ocene njenega raziskovalnega predloga odražali soglasno sprejeto odločitev odbora SH5, ne da bi bilo potrebno vključiti vsako mnenje individualnih ocenjevalcev.
Poleg tega je tožeča stranka po mnenju odbora za pregled s pripombami želela izpodbiti znanstveno oceno ocenjevalcev oziroma odbora SH5, vendar pa za to oceno ni pristojen.
Nazadnje, odbor za pregled je ugotovil, da so bila pravila ERC o navzkrižju interesov spoštovana in da ni bilo nobenega indica o obstoju navzkrižja interesov med ocenjevalci.
Na podlagi tega je sklenil, da v postopku ocenjevanja ni prišlo do nobene postopkovne napake.
Na podlagi teh ugotovitev odbora za pregled je ERCEA tožečo stranko obvestila, da sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev ostaja v veljavi.
Postopek in predlogi strank
Tožeča stranka je 29. aprila 2016 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila to tožbo.
ERCEA je 19. julija 2016 vložila odgovor na tožbo.
Tožeča stranka je 6. septembra 2016 vložila repliko. ERCEA je dupliko vložila 28. oktobra 2016.
Splošno sodišče je 13. julija 2017 strankama postavilo vprašanje o dopustnosti tožbe
ratione temporis
v zvezi z nekaterimi akti, ki so predmet spora. ERCEA in tožeča stranka sta 19. oziroma 28. julija 2017 odgovorili na vprašanje Splošnega sodišča.
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
razglasi ničnost sklepa z dne 26. februarja 2016;
–
razglasi ničnost sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev;
–
razglasi ničnost vseh pripravljalnih, poznejših in povezanih aktov s tema aktoma, zlasti seznam odobrenih projektov;
–
odredi, naj se njen raziskovalni predlog uvrsti med odobrene projekte, ki se financirajo v okviru razpisa za zbiranje predlogov za leto 2015;
–
odredi predložitev nekaterih dokumentov;
–
ERCEA naloži plačilo stroškov.
ERCEA Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
tožbo zavrne kot neutemeljeno;
–
predlog za predložitev dokumentov zavrne kot neupošteven;
–
tožeči stranki naloži plačilo stroškov.
Pravo
Za zagotovitev ekonomičnosti postopka in zaradi upoštevanja načela učinkovitega izvajanja sodne oblasti lahko sodišče odloči o tožbi, ne da bi se moralo nujno izreči o vseh tožbenih razlogih in argumentih, ki so jih navedle stranke (glej po analogiji sodbo z dne 26. februarja 2002, Svet/Boehringer,
C‑23/00 P
,
EU:C:2002:118
, točka
). V obravnavanem primeru Splošno sodišče meni, da je tožbo mogoče preučiti po vsebini, ne da bi se bilo nujno izreči o njeni dopustnosti.
Predloga za razglasitev ničnosti sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev in sklepa z dne 26. februarja 2016
Tožeča stranka v utemeljitvi tožbe navaja tri tožbene razloge, in sicer, prvič, zlorabo pooblastil v zvezi z očitno nerazumnostjo presoje njenega raziskovalnega predloga, drugič, zlorabo pooblastil v zvezi z izkrivljanjem dejstev in, tretjič, zlorabo pooblastil v zvezi s kršitvijo pravil ERCEA o ocenjevanju raziskovalnih predlogov.
Prvi tožbeni razlog: zloraba pooblastil v zvezi z očitno nerazumnostjo presoje raziskovalnega predloga
Na prvem mestu tožeča stranka v bistvu meni, da so bila s sklepom o zavrnitvi nepovratnih sredstev zlorabljena pooblastila. Zatrjuje, da je predložena dokumentacija ovrgla razloge, ki so odbor SH5 vodili k zavrnitvi njenega raziskovalnega predloga in ki ne spadajo v postopek znanstvenega ocenjevanja. Dodaja, da je odlično poznala predlog in zadevna področja ter da je odgovorila na vsa vprašanja, razen na eno.
Na drugem mestu, zloraba pooblastil naj se ne bi omejevala le na predmet ocenjevanja, ampak naj bi se nanašala tudi na pravilno izvajanje posameznih presoj ocenjevalcev na daljavo v okviru celovite končne ocene odbora SH5.
Ta končna ocena naj bi bila nerazumna in nesorazmerna, ker bi povzetek petih izjemno pozitivnih ocen in ene delno negativne ocene moral pripeljati do optimalne celovite ocene in do odobritve njenega raziskovalnega predloga.
Kršena naj bi bila pravila ERC, saj naj bi presoja odbora SH5 vključevala enostavno predstavitev najbolj negativne individualne ocene, o čemer sklepa na podlagi pretežne usklajenosti glavnega razloga sklepa odbora SH5 o zavrnitvi in argumentacije petega ocenjevalca.
Na tretjem mestu tožeča stranka odboru za pregled očita, da je „prezrl očitno izkrivljanje merila znanstvene odličnosti“ in da je zanikal obstoj navzkrižja interesov v zvezi s petim ocenjevalcem, ki ni bil izključen.
Po njenem mnenju se uveljavljani očitki – v nasprotju z navedbami odbora za pregled – nanašajo na postopkovna in metodološka vprašanja, ki spadajo v pristojnost tega odbora, in ne na znanstveno presojo projekta.
ERCEA tej argumentaciji nasprotuje.
Tožeča stranka v okviru tega tožbenega razloga ERCEA v bistvu očita, da je zlorabila pooblastila v zvezi z očitno nerazumnostjo presoje njenega predloga in da ni spoštovala pravil ERC o načinu ocenjevanja.
V podporo temu argumentu tožeča stranka v bistvu navaja, da je odbor SH5 storil napako, ker naj bi predložena dokumentacija ovrgla razloge sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev in ker naj ne bi pravilno prenesel presoje individualnih ocenjevalcev, kot naj bi to dokazovalo razhajanje med temi ocenami in končno oceno odbora. Iz tega naj bi izhajalo, da je odbor SH5 sledil cilju, ki ni cilj znanstvenega ocenjevanja.
Tožeča stranka dalje zatrjuje, da je odbor za pregled nepravilno prezrl „očitno izkrivljanje merila znanstvene odličnosti“, kar izhaja iz dejstva, da je odbor SH5 upošteval izključno edino negativno individualno mnenje in da je zanikal obstoj navzkrižja interesov.
V skladu s sodno prakso lahko o aktu, pri katerem so bila zlorabljena pooblastila, govorimo le, kadar je na podlagi objektivnih, upoštevnih in skladnih indicev mogoče sklepati, da je bil njegov izključni ali vsaj odločilni namen doseči drugačne cilje od tistih, ki jih navaja, ali izogniti se postopku, ki je za obravnavanje okoliščin predmetne zadeve posebej določen s Pogodbo (sodba z dne 10. marca 2005, Španija/Svet,
C‑342/03
,
EU:C:2005:151
, točka
).
Poleg tega je v skladu z ustaljeno sodno prakso, da imajo organi Evropske unije v primeru zapletenih presoj na nekaterih področjih prava Unije široko diskrecijsko pravico, zato mora biti nadzor sodišča Unije takih presoj omejen na preverjanje spoštovanja postopkovnih pravil in pravil glede obrazložitve, pravilnosti ugotovljenega dejanskega stanja, ki se upošteva pri izpodbijani izbiri, ter neobstoja očitne napake pri presoji in zlorabe pooblastil (glej v tem smislu sodbi z dne 2. septembra 2010, Komisija/Deutsche Post,
C‑399/08 P
,
EU:C:2010:481
, točka
, in z dne 28. januarja 2016, Heli-Flight/AESA,
C‑61/15 P
, neobjavljena,
EU:C:2016:59
, točka
).
Vendar presoja znanstvene odličnosti raziskovalnega predloga, ki jo opravijo odbor strokovnjakov in individualni ocenjevalci zadevnih disciplin, spada v kategorijo zapletenih presoj v smislu sodne prakse, navedene v točki 70 zgoraj.
Splošno sodišče mora zato ugotoviti, ali je z objektivnimi, upoštevnimi in skladnimi indici dokazano, da je bil sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev sprejet s ciljem, ki ni cilj financiranja raziskovalnih predlogov odlične znanstvene kakovosti, s čimer naj bi bila dokazana zloraba pooblastil, in preveriti, ali je – kot v bistvu zatrjuje tožeča stranka – ERCEA storila napake v zvezi z dejstvi, očitne napake pri presoji oziroma je kršila pravila ERC.
V zvezi s tem, prvič, iz točke 3.6, drugi odstavek, pravil ERC izhaja, da odločitve odbora ne temeljijo le na mnenjih individualnih ocenjevalcev, ki so bila podana pred razgovorom s kandidati, ampak tudi na razpravah odbora.
Dalje, v točki 1.2.5 informacij za kandidate je na eni strani navedeno, da lahko odbor strokovnjakov ERC sprejme stališče, ki se razlikuje od tistega, ki ga je mogoče izpeljati iz pripomb vsakega individualnega ocenjevalca, zlasti če bi se na osnovi njegove razprave odkrila pomanjkljivost predloga, ki je drugi individualni ocenjevalci niso ugotovili, in na drugi strani, da odločitev odbora ne temelji le na individualnih ocenah, temveč tudi na izčrpni razpravi, in da je odvisna od razvrstitve drugih predlogov.
Čeprav mora tako odbor med razpravo o raziskovalnem predlogu upoštevati vse individualne ocene, je mogoče, da njegova končna ocena zaradi njegove diskrecijske pravice ne bo odražala stališča, o katerem bi bilo mogoče sklepati na podlagi pripomb vsakega individualnega ocenjevalca.
V zvezi s tem je treba navesti, da je morebitno razhajanje med večinskim mnenjem individualnih ocenjevalcev in odločitvijo odbora običajni del postopka ocenjevanja interesa in znanstvene vrednosti raziskovalnega predloga.
Razen če se dokažejo napake v zvezi z dejstvi ali očitna napaka pri presoji, je možnost, da element, ki je naveden le v eni sami individualni oceni, prepriča odbor med njegovo razpravo, del normalnega poteka postopka znanstvenega ocenjevanja in ni v nasprotju s pravili ERC. Poleg tega je ta možnost izrecno predvidena v informacijah za kandidate.
Poleg tega ocena predlogov temelji tudi na razpravi odbora in na primerjavi različnih raziskovalnih predlogov.
Vendar tožeča stranka ne dokaže, da naj bi odbor SH5 storil napako, ki bi zadevala resničnost dejstev, ali očitno napako pri presoji, ampak le izpodbija merila za presojo, ki jih je uporabil odbor, ali presojo njenega predloga, v zvezi s katero zatrjuje – ne da bi predložila dokaze v podporo tej trditvi – da naj bi jo predložena dokumentacija ovrgla.
Zato z morebitnim razhajanjem med celoto individualnih ocen in končno odločitvijo odbora ni mogoče dokazati, da je odbor SH5 sledil drugačnemu cilju, kot je cilj iskanja znanstvene odličnosti, da je kršil pravila ERC ali da je storil očitno napako pri presoji.
Iz enakih razlogov ni mogoče šteti, da je s sprejetjem sklepa, ki se ujema z eno od individualnih ocen, tudi če bi bilo dokazano, samo po sebi prišlo do zlorabe pooblastil, očitne napake pri presoji ali kršitve pravil ERC.
Drugič, presoja dokumentacije, predložene v okviru raziskovalnega predloga, tako kot presoja upoštevnosti vprašanj, ki jih je odbor SH5 postavil glavnemu raziskovalcu med razgovorom, in odgovorov na ta vprašanja, spadajo v diskrecijsko pravico odbora SH5.
Ker ni nobene napake glede resničnosti dejstev ali očitne napake pri presoji, izpodbijanje teh elementov na znanstveni ravni torej ne more pomeniti nezakonitosti.
Tretjič, ker ni objektivnih, upoštevnih in skladnih indicev, s katerimi bi se lahko dokazalo, da so uporabljena merila za ocenjevanje in ocena predloga tožeče stranke in razgovora z njo sledila drugim ciljem, kot je cilj ocenjevanja znanstvene kakovosti njenega predloga, z elementi, ki jih je predložila tožeča stranka, tudi ni mogoče dokazati zlorabe pooblastil.
Sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev torej ne vsebuje očitne napake pri presoji, napake v zvezi z dejstvi, kršitev pravil ERC ali zlorabe pooblastil.
V teh okoliščinah sklep z dne 26. februarja 2016 v delu, v katerem je bilo ugotovljeno, da so bila pravila ERC spoštovana, ne vsebuje zatrjevanih nezakonitosti.
Kar zadeva izpodbijanje ugotovitve odbora za pregled o neobstoju navzkrižja interesov, je treba ugotoviti, da tožeča stranka ni predložila dokazov o obstoju navzkrižja interesov glede petega ocenjevalca.
Poudarja namreč, da obstaja usklajenost med razlogi, iz katerih je bil zoper njo uveden postopek zaradi nepravilne znanstvene obravnave – ki je pripeljal do izključitve individualnega ocenjevalca iz razlogov, povezanih z navzkrižjem interesov – na eni strani in ugotovitvami petega ocenjevalca na drugi. Meni, da je iz te domnevne usklajenosti mogoče sklepati o obstoju navzkrižja interesov.
Vendar taka usklajenost, tudi če bi bila dokazana, sama po sebi in če ni drugih dokazov, ne more pomeniti zadostnega dokaza za sklepanje o obstoju položaja navzkrižja interesov.
Dalje, o položaju navzkrižja interesov, če ni drugih elementov, ni mogoče preprosto sklepati na podlagi formulacije znanstvene ocene, ki vsebuje kritiko raziskovalnega predloga tožeče stranke.
Zato elementi, ki jih je predložila tožeča stranka, ne dokazujejo, da je sklep z dne 26. februarja 2016 v delu, v katerem je ugotovljeno, da nihče od ocenjevalcev ni bil v navzkrižju interesov, nezakonit.
Poleg tega želi tožeča stranka s preostalimi argumenti, predvsem tistimi, ki se nanašajo na primerjavo z odobrenimi raziskovalnimi predlogi, le izpodbijati znanstveno presojo njenega predloga, ti pa ne morejo dokazati napak v zvezi z resničnostjo dejstev ali očitne napake pri presoji, zaradi česar jih je treba zavrniti.
Prvi tožbeni razlog torej ni utemeljen.
Drugi tožbeni razlog: zloraba pooblastil v zvezi z izkrivljanjem dejstev
Tožeča stranka trdi, da je zloraba pooblastil dokazana s sporno presojo petega ocenjevalca, ki naj bi vplivala na končno izbiro odbora SH5.
V bistvu izpodbija oceno njenega raziskovalnega predloga in njene osebne izkušnje, ki jo je opravil ta ocenjevalec, in na podlagi tega ugotavlja, da je sklep odbora SH5 nezakonit v delu, v katerem naj bi prevelik pomen dal peti oceni, ki po njenem mnenju temelji na netočnih dejstvih.
Meni, da presoja, ki ne bi ustrezala dejstvom, pomeni zlorabo pooblastil.
V repliki tožeča stranka tudi navaja, da je pri sklepu o zavrnitvi nepovratnih sredstev prišlo do zlorabe pooblastil, ker naj bi bil sprejet s ciljem, ki ni cilj ocene znanstvene odličnosti njenega raziskovalnega predloga.
V podporo tej trditvi v bistvu zatrjuje, da ocena petega ocenjevalca, ki naj ne bi temeljila na nobeni znanstveni podlagi, dokazuje, da je etično načelo imelo prednost pred merilom odličnosti in da je postopek zaradi nepravilne znanstvene obravnave vplival na oceno njenega raziskovalnega predloga. V zvezi s tem poudarja skladnost pritožbe zaradi nepravilne znanstvene obravnave, ki je bila vložena zoper njo in nato zavrnjena, in oceno petega ocenjevalca ter prisotnostjo dveh članov etičnega odbora med njenim razgovorom z odborom SH5. Navaja tudi, da je ta vpliv dokazan z nepopustljivostjo člana odbora SH5 in njegovim inkvizicijskim tonom.
Nazadnje trdi, da priznanje odličnosti njenega projekta v letu 2014 dokazuje, da njen izboljšani projekt v letu 2015 ne bi smel biti zavrnjen.
ERCEA tej argumentaciji nasprotuje.
Tožeča stranka v okviru drugega tožbenega razloga v bistvu očita, da je ERCEA zlorabila pooblastila, kar naj bi izhajalo iz tega, da je bil ob sprejetju sklepa odbora SH5 prevelik pomen dan oceni petega ocenjevalca, da je odbor SH5 storil očitno napako pri presoji, ker naj bi presoja tega ocenjevalca temeljila na netočnih dejstvih, da je upoštevala elemente, vezane na etiko, namesto da bi upoštevala le znanstvene elemente, in da je kršila pravila ERC.
Izpodbija tudi oceno njenega raziskovalnega predloga in njeno sposobnost nadzorovanja njegovih tehničnih vidikov, ki jo je opravil peti ocenjevalec, in zatrjuje, da ocena temelji na netočnih dejstvih.
Na prvem mestu in kot izhaja iz točk od 73 do 78 te sodbe, z dejstvom, da je bila ocena petega ocenjevalca upoštevana, v kakršnemkoli obsegu že, kot takim – in brez dokaza o obstoju zlorabe pooblastil, napaki v zvezi z dejstvi ali očitni napaki pri presoji ali kršitvi pravil ERC – ni mogoče dokazati nezakonitosti sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev.
Na drugem mestu, odbor SH5 je v obrazložitvi sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev navedel, da so se glede na ambiciozen cilj raziskovalnega predloga, ki izhaja iz načrtovane tehnologije upodabljanja za dešifriranje papirusov, dvomi o sposobnosti glavnega raziskovalca, da dobro pozna tehnične in finančne vidike projekta, pojavili med njegovim razgovorom z odborom SH5.
Prvič, ugotoviti je torej treba, da nekatera dejstva, ki jih je poudaril peti ocenjevalec in ki jim tožeča stranka oporeka, niso navedena v obrazložitvi sklepa odbora SH5. To se še zlasti nanaša na ugotovitev, da naj bi neakreditirani univerzitetni predavatelji v okviru predloga že uporabljali tehnologijo rentgenske tomografije s faznim kontrastom, na ugotovitev, da rokopisov ni mogoče prenesti iz Italije v Francijo, in na trditev, da naj bi rekonstrukcija predvidenih besedil z uporabo te tehnologije trajala desetletja.
Poleg tega je ocenjevalno poročilo petega ocenjevalca le eden od elementov, ki jih je upošteval odbor SH5.
Zato z izpodbijanjem teh dejstev ni mogoče dokazati, da je odbor SH5 storil očitno napako pri presoji.
Drugič, po navedbah tožeče stranke je napačna trditev petega ocenjevalca, da naj tožeča stranka ne bi imela dovolj izkušenj z uporabo rentgenske tomografije s faznim kontrastom na papirusih iz Herkulaneja, da bi popolnoma poznala tehnološki del raziskovalnega predloga, ker naj bi objava znanstvenega članka, ki sta ga skupaj objavili tožeča stranka in njena ekipa, dokazovala njegovo poznavanje in sposobnost njene ekipe za upravljanje in nadzor tehnološkega dela tega predloga.
Vendar ocena, ali tožeča stranka pozna tehnološki del raziskovalnega predloga, zahtevane stopnje poznavanja in stopnje pomembnosti tehnoloških vidikov spadajo v znanstveno presojo odbora SH5.
V zvezi s tem z objavo skupnega znanstvenega članka in prisotnostjo specialistov te tehnologije v raziskovalni ekipi ni mogoče dokazati, da je odbor SH5 storil očitno napako pri presoji.
Kot je namreč razvidno iz točke 104 zgoraj, odbor SH5 ni izrazil dvomov o znanstvenem znanju članov raziskovalne skupine, temveč le o sposobnosti tožeče stranke, da kot glavni raziskovalec pozna tehnični del projekta.
Tožeča stranka še priznava, da je odklonila odgovor na vprašanje o elementih prenosne laboratorijske mize za rentgensko tomografijo s faznim kontrastom, predvideno za projekt, saj za to vprašanje ni specializirana. Prav tako potrjuje, da so tehnološke podrobnosti sekundarne narave v okviru projekta in da jih v vseh primerih obvladujejo drugi člani raziskovalne skupine.
Poleg tega z nobenim od elementov, ki jih je navedla tožeča stranka, – posamezno ali skupaj s preostalimi – ni mogoče dokazati, da naj bi odbor SH5 storil očitno napako pri presoji.
Na tretjem mestu, ker je odbor strokovnjakov sprejel neodvisno odločitev v vsakem razpisu za zbiranje predlogov, sprejetje projekta tožeče stranke v letu 2014 ne zagotavlja odobritve podobnega poznejšega projekta.
V teh okoliščinah odbor SH5 ni storil očitne napake pri presoji z ugotovitvijo, da obstajajo dvomi o tem, ali tožeča stranka pozna tehnološki del raziskovalnega predloga.
Na četrtem mestu tožeča stranka zatrjuje, da je na sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev vplival vzporedni postopek zaradi nepravilne znanstvene obravnave zoper njo in da naj bi odbor SH5 upošteval etično merilo v škodo merila znanstvene odličnosti, kar po njenem mnenju izhaja iz ocene petega ocenjevalca, prisotnosti dveh članov etičnega odbora na njenem razgovoru z odborom SH5 in domnevno inkvizitornega tona strokovnjaka tega odbora ter tega, kar šteje za napade nase.
V zvezi s tem in kot je razvidno iz točk od 73 do 78 te sodbe, je ocena petega ocenjevalca le eden od elementov, ki jih je upošteval odbor SH5.
V nasprotju s trditvijo tožeče stranke iz obrazložitve sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev prav tako ne izhaja, da je odbor SH5 brezpogojno prevzel oceno petega ocenjevalca.
V zvezi s trditvijo, da naj bi odbor SH5 sprejel sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev, na katerega naj bi vplival postopek zaradi nepravilne znanstvene obravnave, ki je bil uveden zoper tožečo stranko in je bil nato zavrnjen, tožeča stranka ni predložila dokazov, ki bi lahko izkazali tak vpliv.
Prvič, o vplivih postopka zaradi nepravilne znanstvene obravnave, ki je bil voden zoper tožečo stranko, ni mogoče preprosto sklepati na podlagi zatrjevane podobnosti med kritikami, ki jih je navedel peti ocenjevalec, in očitki tožeči stranki v okviru tega postopka. O tem vplivu tudi ni mogoče sklepati na podlagi domnevno inkvizitornega tona tega ocenjevalca med razgovorom s tožečo stranko.
Po eni strani je namreč ocena petega ocenjevalca le eden od elementov, ki jih je upošteval odbor SH5, in po drugi strani iz obrazložitve sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev ni razvidno, da je odbor SH5 svoj sklep oprl na očitke v zvezi z uporabo del drugih raziskovalcev.
Drugič, zatrjevana prisotnost članov etičnega odbora med razgovorom s tožečo stranko – tudi če bi bila dokazana – sama po sebi ali skupaj z drugimi dokazi ne more dokazati, da naj bi odbor SH5 predloge izbral na osnovi drugega merila, kot je merilo znanstvene odličnosti. Poleg tega ERCEA oporeka, da naj bi bila člana etičnega odbora prisotna med razgovorom s tožečo stranko. Slednja naj v zvezi s tem ne bi predložila nobenega dokaza.
Tretjič, dejstvo, da je bil predsednik odbora SH5 obveščen o obstoju postopka zaradi nepravilne znanstvene obravnave proti tožeči stranki, brez drugih dokazov tudi ne more dokazati, da naj bi ta postopek vplival na navedeni odbor.
Posledično tožeča stranka ni dokazala, da naj bi odbor SH5 s sprejetjem sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev storil napako v zvezi z resničnostjo dejanskega stanja ali očitno napako pri presoji.
Poleg tega, ker ni objektivnih, upoštevnih in skladnih indicev, ki bi sami po sebi dokazovali, da so uporabljena merila za ocenjevanje in ocena predloga tožeče stranke in razgovora z njo sledila drugemu cilju, kot je cilj ocenjevanja znanstvene odličnosti njenega predloga, z elementi, ki jih je predložila tožeča stranka, tudi ni mogoče dokazati zlorabe pooblastil.
Tožeča stranka torej ni uspela dokazati nezakonitosti sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev.
Zato sklep z dne 26. februarja 2016 v delu, v katerem je bilo ugotovljeno, da so bila spoštovana pravila ERC, ne vsebuje zatrjevanih nezakonitosti.
Drugi tožbeni razlog torej ni utemeljen.
Tretji tožbeni razlog: zloraba pooblastil, ki je posledica kršitve pravil ERC o ocenjevanju raziskovalnih predlogov
Tožeča stranka najprej v bistvu navaja, da njen raziskovalni predlog ni bil ocenjen na osnovi merila znanstvene odličnosti, in izpodbija oceno prednosti svojega predloga, stopnje poznavanja njegovega tehnološkega vidika, ki jo zahteva odbor SH5, in njenega življenjepisa.
Odboru SH5 dalje očita, da je izvedel površinski preizkus na podlagi ovrženih dejstev.
Poleg tega zatrjuje, da je odbor SH5 slabo ocenil inovativnost njenega raziskovalnega predloga in da svoje ocene ne bi smel opreti na to, da mora glavni raziskovalec poznati sekundarni tehnični element.
Nazadnje, pretvorba petih izjemno pozitivnih ocen v eno negativno odločitev naj bi bila v nasprotju z vsako logiko, ki temelji na dosežkih, in je kontradiktorna.
ERCEA tej argumentaciji nasprotuje.
Tožeča stranka v okviru tretjega tožbenega razloga v bistvu izpodbija znanstveno oceno njenega raziskovalnega predloga, stopnje poznavanja njegovega tehnološkega vidika, ki jo zahteva odbor SH5, predvsem upoštevanje tehničnega vprašanja, ki je po njenem mnenju sekundarno, in njenega življenjepisa. Odboru SH5 tudi očita, da je izvedel površinske preizkuse, pri čemer se je oprl na ovržena dejstva, in zatrjuje, da je pretvorba petih pozitivnih ocen v eno negativno odločitev v nasprotju s pravili ERC in pomeni zlorabo pooblastil.
V zvezi s tem in kot izhaja iz analize prvih dveh tožbenih razlogov, z argumenti tožeče stranke v zvezi z znanstveno oceno njenega raziskovalnega predloga, stopnje poznavanja njegovega tehnološkega vidika, ki jo zahteva odbor SH5, predvsem upoštevanja tehničnega vprašanja, ki je po njenem mnenju sekundarno, ter z argumenti o napaki v zvezi z resničnostjo dejstev in zatrjevanim razhajanjem med rezultati individualnih ocen in sklepom o zavrnitvi nepovratnih sredstev ni mogoče dokazati napake v zvezi z dejstvi, očitne napake pri presoji, zlorabe pooblastil ali kršitve pravil ERC.
Tožeča stranka torej ni uspela dokazati nezakonitosti sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev.
Zato v sklepu z dne 26. februarja 2016 ni zatrjevanih nezakonitosti v delu, v katerem je bilo ugotovljeno, da so bila pravila ERC spoštovana.
Tretji tožbeni razlog torej ni utemeljen.
Iz navedenega izhaja, da je treba predloga za razglasitev ničnosti sklepa o zavrnitvi povratnih sredstev in sklepa z dne 26. februarja 2016, ki sta zajeta v prvem in drugem tožbenem razlogu, zavrniti.
Tožeča stranka se sklicuje na domnevno nezakonitost sklepa o zavrnitvi nepovratnih sredstev in sklepa z dne 26. februarja 2016, da bi dosegla razglasitev ničnosti pripravljalnih, povezanih in poznejših aktov od aktov, ki sta navedena v tožbi, med njimi seznam odobrenih projektov, in da bi Splošno sodišče ERCEA naložilo, da njen raziskovalni predlog uvrsti med financirane projekte.
Glede na zavrnitev tožbenih razlogov, ki se nanašajo na sklep o zavrnitvi nepovratnih sredstev in sklep z dne 26. februarja 2016, je treba predlog za razglasitev ničnosti pripravljalnih, povezanih in poznejših aktov od aktov, ki sta navedena v tožbi, predlog za razglasitev ničnosti seznama odobrenih projektov in predlog, naj Splošno sodišče ERCEA naloži, da raziskovalni predlog tožeče stranke uvrsti med financirane projekte, prav tako zavrniti.
Predlogi za predložitev dokumentov
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj odredi predložitev, prvič, razvrstitve odobrenih in financiranih projektov, ki jo je opravil odbor SH5, drugič, končnih ocen, individualnih ocen in opomb v zvezi z odobrenimi in financiranimi projekti odbora SH5, tretjič, pritožbe zaradi nepravilne znanstvene obravnave zoper njen raziskovalni predlog, četrtič, ime anonimnega petega ocenjevalca njenega raziskovalnega predloga in, petič, posnetek njenega razgovora z odborom SH5 z dne 12. novembra 2015.
Iz sodne prakse je razvidno, da mora, da bi Splošno sodišče lahko ugotovilo, ali je za nemoten potek postopka treba odrediti predložitev nekaterih dokumentov, stranka, ki je s tem namenom vložila predlog, zaprošene dokumente opredeliti in Splošnemu sodišču predložiti najmanj toliko podatkov, da je verjetno izkazana koristnost teh dokumentov za odločanje v postopku (sodbi z dne 17. decembra 1998, Baustahlgewebe/Komisija,
C‑185/95 P
,
EU:C:1998:608
, točka
, in z dne 8. oktobra 2008, Sogelma/AER,
T‑411/06
,
EU:T:2008:419
, točka
).
Najprej, razvrstitev odobrenih in financiranih projektov, ki jo je opravil odbor SH5, tako kot končne ocene, individualne ocene in opombe glede teh projektov, naj bi bile koristne le, če se s primerjavo raziskovalnega predloga tožeče stranke in teh projektov lahko dokaže, da je odbor SH5 storil očitno napako pri presoji ali kršil pravila ERC.
Vendar ta primerjava spada v znanstveno presojo raziskovalnih predlogov.
Ker pa ni nobenega dokaza o napaki pri presoji v zvezi z raziskovalnim predlogom kandidata, z omenjeno primerjavo samo po sebi ni mogoče dokazati očitne napake pri presoji ali kršitve pravil ERC.
Zato razvrstitev odobrenih projektov, končne ocene, individualne ocene in opombe glede teh projektov niso koristni za namene tega postopka.
Dalje, kot izhaja iz točk od 87 do 90 in od 121 do 123 te sodbe, pritožba zaradi nepravilne znanstvene obravnave, ki je bila vložena zoper raziskovalni predlog tožeče stranke, ni koristna za namene tega postopka, ker z njo, če ni drugih dokazil ali dokazov, da naj bi odbor SH5 njen predlog ocenil pod vplivom te pritožbe, ni mogoče dokazati zlorabe pooblastil, očitne napake pri presoji ali kršitve pravil ERC.
Enako velja za ime petega anonimnega ocenjevalca.
Nazadnje, ker stranki nista izpodbijali vsebine razgovora s tožečo stranko in ker s to vsebino ni mogoče dokazati zlorabe pooblastil, očitne napake pri presoji ali kršitve pravil ERC, njegov posnetek ni koristen za namene tega postopka.
Zato ni treba odrediti predložitve teh dokumentov.
Iz vseh navedenih preudarkov izhaja, da je treba tožbo v celoti zavrniti.
Stroški
V skladu s členom 134(1) Poslovnika Splošnega sodišča se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. Ker tožeča stranka ni uspela, se ji v skladu s predlogi ERCEA naloži, da nosi lastne stroške in da plača stroške, ki jih je priglasila ERCEA.

Iz teh razlogov je
SPLOŠNO SODIŠČE (drugi senat)
razsodilo:

1.
Tožba se zavrne.

2.
Grazianu Ranocchii se naloži plačilo stroškov.

Prek
Buttigieg
Berke
Razglašeno na obravnavi v Luxembourgu, 5. februarja 2018.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: italijanščina.