CELEX: 62016TJ0020
Žig Europske unije
Postupak za proglašavanje žiga ništavim
Figurativni žig Europske unije koji prikazuje ponavljajuće krivulje između dviju usporednih crta
Razlikovni karakter
Članak 7. stavak 1. točka (b) Uredbe (EZ) br. 207/2009
Ispitivanje žiga kako je registriran

Okolnosti spora
Tužitelj M/S. Indeutsch International podnio je 15. veljače 2010. prijavu za registraciju žiga Europske unije Uredu Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 207/2009 od 26. veljače 2009. o žigu Europske unije (
SL 2009., L 78, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 17., svezak 1., str. 226.).
Žig za koji je podnesena prijava za registraciju jest sljedeći figurativni znak:
Taj je znak popraćen sljedećim opisom:
„Žig se sastoji od ponavljanja geometrijskog uzorka.”
Registracija tog žiga zatražena je za „igle za pletenje” i „igle za kačkanje” iz razreda 26. u smislu Nicanskog sporazuma o međunarodnoj klasifikaciji proizvoda i usluga radi registracije žigova od 15. lipnja 1957., kako je revidiran i izmijenjen.
Žig o kojem je riječ registriran je 10. kolovoza 2010.
Intervenijent, Crafts Americana Group, podnio je EUIPO‑u 9. siječnja 2013. zahtjev za proglašavanje osporavanog žiga ništavim na temelju članka 52. stavka 1. točke (a) Uredbe br. 207/2009, u vezi s člankom 7. stavkom 1. točkama (a) i (b) te uredbe.
Odjel za poništaje odbio je odlukom od 7. svibnja 2014. zahtjev za proglašavanje žiga ništavim. Konkretno, Odjel za poništaje smatrao je da je grafički prikaz osporavanog žiga jasan, precizan, samodostatan, lako dostupan, razumljiv, trajan i objektivan, tako da ispunjava uvjete iz članka 7. stavka 1. točke (a) Uredbe br. 207/2009. Nadalje, glede primjene članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009, Odjel za poništaje smatrao je da osporavani žig ima razlikovni karakter. S tim u svezi, Odjel za poništaje istaknuo je da odnosni žig nije trodimenzionalni žig i ne prikazuje izgled proizvoda obuhvaćenih svojom registracijom.
Intervenijent je 14. srpnja 2014. podnio žalbu EUIPO‑u na temelju članaka 58. do 64. Uredbe br. 207/2009 protiv odluke Odjela za poništaje.
Odlukom od 5. studenoga 2015. (u daljnjem tekstu: pobijana odluka) žalbeno vijeće poništilo je odluku Odjela za poništaje s obrazloženjem da osporavani žig nema razlikovni karakter u smislu članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009.
Konkretno, žalbeno je vijeće smatralo da osporavani žig, na koji je njegov nositelj upućivao kao na „žig s ponavljajućim krivuljama”, prikazuje motiv koji je smješten na dijelu proizvodâ ili koji pokriva cijelu njihovu površinu. Na temelju tog zaključka žalbeno je vijeće uzelo u obzir fotografije i uzorke proizvoda koje je tužitelj stavljao na tržište u trenutku podnošenja prijave žiga kako bi utvrdilo njegove bitne značajke. U tom kontekstu žalbeno je vijeće ocijenilo da će zbog ukrasnog izgleda osporavanog žiga relevantna javnost, koja se sastoji od prosječnih potrošača igala za pletenje i igala za kačkanje, percipirati navedeni žig kao ukras tih proizvoda. Prema mišljenju žalbenog vijeća, relevantna javnost naviknuta je na praksu proizvođača koja se sastoji od ukrašavanja proizvoda obuhvaćenih osporavanim žigom, tako da će percipirati potonji, kako je primijenjen na površini odnosnih proizvoda, kao inačicu ukrasa prisutnih na tržištu, od kojih se ne udaljuje znatno. Podredno, žalbeno je vijeće ocijenilo da će navedena javnost percipirati taj žig kao da ima izgled teksture drveta, što je materijal za proizvodnju odnosnih proizvoda, a ne kao naznaku trgovačkog podrijetla. Iz toga proizlazi da osporavani žig nema razlikovni karakter koji zahtijeva članak 7. stavak 1. točka (b) Uredbe br. 207/2009 za ispunjenje funkcije žiga.
U tom kontekstu žalbeno je vijeće poništilo odluku Odjela za poništaje a da nije ispitalo ulazi li to pitanje u okvir članka 7. stavka 1. točke (a) Uredbe br. 207/2009. Nadalje, budući da je tužitelj pred Odjelom za poništaje tvrdio da je osporavani žig u svakom slučaju uporabom stekao razlikovni karakter, u skladu s člankom 7. stavkom 3. te uredbe, žalbeno je vijeće vratilo predmet Odjelu za poništaje kako bi potonji odlučio o tom pitanju.
Zahtjevi stranaka
Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
—
poništi pobijanu odluku;
—
naloži EUIPO‑u snošenje troškova.
EUIPO i intervenijent od Općeg suda zahtijevaju da:
—
odbije tužbu;
—
naloži tužitelju snošenje troškova.
Pravo
U prilog svojoj tužbi tužitelj ističe pet tužbenih razloga, koji se temelje, u biti, na povredi članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009. Konkretno, prvi tužbeni razlog temelji se na tome da se osporavani žig bitno udaljava od praksi koje prevladavaju u sektoru u koji spadaju proizvodi obuhvaćeni prijavom. Drugi tužbeni razlog temelji se na povredi pravila kojima se uređuje teret dokazivanja. Treći tužbeni razlog temelji se na pogrešnoj ocjeni u svezi s ukrasnom naravi osporavanog žiga. Četvrti tužbeni razlog temelji se na pogreškama glede izgleda osporavanog žiga, a, naposljetku, peti tužbeni razlog temelji na pogrešci glede toga kako relevantna javnost percipira osporavani žig.
Preciznije, kao prvo, tužitelj tvrdi da, kao što proizlazi iz dokaza koje žalbeno vijeće ima na raspolaganju, proizvodi obuhvaćeni prijavom žiga uobičajeno nemaju uzorke koji se prikazuju na njihovoj površini, tako da je žalbeno vijeće pogriješilo smatrajući da su uzorci koje prikazuje osporavani žig, koji proizlaze iz složene metode izrade, inačice uobičajenih vanjskih aspekata navedenih proizvoda.
Kao drugo, budući da, na temelju dokaza koje je podnio tužitelj, osporavani žig nema razlikovni karakter, žalbeno je vijeće povrijedilo pravilo kojim se uređuje teret dokazivanja u tom području. Kao treće, tužitelj tvrdi da, u nedostatku ustaljene prakse ukrašavanja proizvoda obuhvaćenih osporavanim žigom, relevantna javnost percipira uzorke koje potonji prikazuje kao oznake trgovačkog podrijetla. Kao četvrto, žalbeno je vijeće počinilo pogrešku smatrajući da uzorak od kojeg se sastoji osporavani žig prikazuje teksturu drveta, jer potonji imaju asimetričan i nepravilan izgled, za razliku od odnosnog uzorka, koji se percipira kao umjetni. Naposljetku, kao peto, tužitelj tvrdi da će na prosječnog potrošača, posebice onoga neupućenog u pletenje koji čini relevantnu javnost, uzorak koji prikazuje osporavani žig ostaviti dojam tako da će na njega gledati kao na oznaku trgovačkog podrijetla igala za pletenje i igala za kačkanje.
Uvodna očitovanja
Ovaj se spor odnosi na pitanje ima li osporavani žig, prikazan u točki 2. ove presude, razlikovni karakter u smislu članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009. Kao što će u nastavku biti detaljnije navedeno, iz pobijane odluke proizlazi da se ocjena žalbenog vijeća o tom pitanju u stvarnosti nije temeljila na značajkama tog žiga kako je registriran, nego na značajkama vanjskog izgleda tužiteljevih proizvoda koje, prema mišljenju žalbenog vijeća, upućuju na način na koji se navedeni žig koristio.
Tužitelj, sa svoje strane, tvrdi da ocjena žalbenog vijeća sadržava pogreške koje čine povredu članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009. Stoga valja ocijeniti zakonitost pobijane odluke s obzirom na tu odredbu.
Obrazloženje žalbenog vijeća
Kao što to proizlazi iz točaka 21., 22. i 30. do 34. pobijane odluke, žalbeno je vijeće ocijenilo da se osporavani žig sastoji od uzorka s ponavljajućim krivuljama nanesenog na površinu igala za pletenje i igala za kačkanje i da, stoga, valja ocijeniti njegov razlikovni karakter s obzirom na pravila kojima se uređuju figurativni žigovi koji se sastoje od dijela oblika proizvoda koje označavaju. Prema mišljenju žalbenog vijeća, ukrašavanje površina intenzivnim bojama uobičajena je praksa u sektoru u koji spadaju odnosni proizvodi, tako da ukras koji prikazuje osporavani žig, kao što je onaj nanesen na površinu igala za pletenje i igala za kačkanje, ne predstavlja znatno odstupanje od odnosne prakse. U tim okolnostima, uzimajući u obzir pravila koja se primjenjuju na figurativni žig koji se sastoji od dijela oblika proizvoda koji označava, navedena u točkama 23. do 26. pobijane odluke, žalbeno je vijeće utvrdilo da osporavani žig nema razlikovni karakter.
Posebice, u točki 21. pobijane odluke, žalbeno vijeće navodi da, „kao što je sam nositelj [osporavanog žiga] naglasio [u svojim očitovanjima od 12. lipnja 2013.] i kao što jasno proizlazi iz [fotografija i uzoraka u spisu], [osporavani] žig prikazuje uzorak koji je smješten na dijelu proizvoda ili pokriva cijelu njihovu površinu”.
Ta se ocjena temelji osobito na sljedećem prikazu tužiteljevih proizvoda iz točke 21. pobijane odluke:
Osim toga, u točki 21. pobijane odluke, žalbeno se vijeće također poziva, ne prikazujući ih, na fotografije priložene svjedočenju tužiteljeva poslovnog suradnika, koje je tužitelj podnio pred Odjelom za poništaje.
U tom kontekstu žalbeno je vijeće u točki 22. pobijane odluke primijetilo da, „s obzirom na to da odnosni uzorak u većoj ili manjoj mjeri pokriva [površinu proizvoda] i slijedom toga odgovara vanjskom izgledu tih proizvoda, razlikovni karakter tih proizvoda treba[lo je] ocjenjivati na temelju načela primjenjivih na žigove (dvodimenzionalne ili trodimenzionalne) koje sačinjava izgled samih proizvoda ili izgled dijela tih proizvoda”.
Nakon što je podsjetilo na odnosna pravila, žalbeno je vijeće u točki 28. pobijane odluke istaknulo da u skladu s tim pravilima može provesti dubinsko ispitivanje u okviru kojeg se, osim grafičkog prikaza i mogućih opisa dostavljenih prilikom podnošenja prijave za registraciju, uzimaju u obzir elementi korisni za to da bi se na odgovarajući način utvrdile bitne značajke znaka. Stoga, u skladu s točkom 29. pobijane odluke, žalbeno je vijeće za ispitivanje bitnih značajki osporavanog žiga uzelo u obzir fotografije i uzorke odnosnih proizvoda koje je tužitelj podnio pred Odjelom za poništaje, a posebice činjenicu da je tužitelj te proizvode stvarno stavljao na tržište na dan podnošenja prijave žiga.
Osim toga, žalbeno je vijeće u točki 30. pobijane odluke istaknulo da je „jasno, s obzirom na prikaz [osporavanog žiga] i njegov opis […] koje potvrđuju prikazi [tužiteljevih] proizvoda, da se osporavani žig sastoji od uzorka nanesenog na površinu odnosnih proizvoda, odnosno igala za pletenje i igala za kačkanje”. Ono pojašnjava da „osim toga, sam uzorak, kako je registriran i kako ga [tužitelj] rabi ima izgled [teksture] drveta, materijala od kojeg je moguće proizvoditi odnosne proizvode i [od kojeg] su stvarno proizvedeni”. Nadalje, žalbeno vijeće u točki 34. pobijane odluke opisuje osporavani žig kao „jednostavan dizajn nanesen na površinu odnosnih proizvoda”.
Usto, kao što proizlazi iz točaka 33. i 34. pobijane odluke, žalbeno vijeće oslonilo se na ukrase u bojama igala za kačkanje prikazanih u nastavku:
Na temelju te fotografije, koja se nalazi među dokazima koje je podnio tužitelj, a koja prikazuje igle za kačkanje koje su proizveli drugi proizvođači, žalbeno je vijeće utvrdilo da ukrašavanje tužiteljevih proizvoda uzorkom s ponavljajućim krivuljama u bojama nema razlikovni karakter u smislu članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009. Žalbeno je vijeće u svezi s tim navelo da se osporavani žig sastoji od ukrasa u bojama igala za pletenje i igala za kačkanje i stoga predstavlja, kao takav, tek inačicu ukrasa, u obliku obojenih površina, igala za pletenje i igala za kačkanje dostupnih na tržištu, kao što je to vidljivo iz fotografije prikazane u točki 25. ove presude. Žalbeno vijeće nije se u svrhu opravdanja svojeg utvrđenja pozvalo ni na jedan oblik ukrašavanja osim obojene površine tih igala za kačkanje, što je potvrđeno u točki 49. EUIPO‑ovog odgovora na tužbu.
Stajalište koje je EUIPO zauzeo na raspravi, prema kojem je žalbeno vijeće samo uzelo u obzir izgled tužiteljevih proizvoda dok je stvarno ocjenjivalo razlikovni karakter osporavanog žiga kako je registriran, ne može se prihvatiti. Naime, na pitanje koji je točno znak čiji je razlikovni karakter ocijenilo žalbeno vijeće mora se odgovoriti na temelju objektivnih i provjerljivih elemenata. Kao što proizlazi iz točaka 18. do 26. ove presude, žalbeno je vijeće ocijenilo razlikovni karakter osporavanog žiga pozivajući se, s jedne strane, na obojani vanjski izgled tužiteljevih proizvoda i, s druge strane, na obojanu površinu igala za kačkanje prikazanih u točki 25. ove presude. Budući da je, u svojem registriranom obliku, osporavani žig crno‑bijel i da se u njegovu popratnom opisu ne navode inačice u bojama, valja utvrditi da je žalbeno vijeće svoju ocjenu u bitnome temeljilo na izgledu tužiteljevih proizvoda iz EUIPO‑ova spisa u obliku fizičkih uzoraka i fotografija u boji.
EUIPO se, sa svoje strane, opetovano poziva na konkretnu „primjenu” ili „uporabu” osporavanog žiga na površini tužiteljevih proizvoda (vidjeti točke 21., 51., 52., 55. i 58. EUIPO‑ova odgovora na tužbu). Upravo ta konkretna primjena, prema EUIPO‑ovu mišljenju, predstavlja samo inačicu primjene prepoznatljive boje na površini odnosnih proizvoda (vidjeti točku 58. EUIPO‑ova odgovora na tužbu).
Zakonitost obrazloženja žalbenog vijeća
Valja podsjetiti da tužitelj ističe nekoliko prigovora kojima se želi utvrditi da je žalbeno vijeće povrijedilo članak 7. stavak 1. točku (b) Uredbe br. 207/2009 zbog pogrešaka koje se odnose na ocjenu razlikovnog karaktera osporavanog žiga. Stoga, u okviru prvog i trećeg tužbenog razloga, tužitelj osporava ocjenu žalbenog vijeća o razlikovnom karakteru osporavanog žiga uzimajući u obzir običaje odnosnog sektora i percepciju relevantne javnosti. Nadalje, četvrti tužbeni razlog odnosi se na percepciju „uzorka koji je prikazan na žigu” kao tekstura drveta. Kako bi ispitao taj tužbeni razlog, Opći sud mora ispitati je li se žalbeno vijeće moglo valjano osloniti, ne na osporavani žig kako je registriran, nego na oblike u kojima se prema ocjeni žalbenog vijeća taj žig stvarno rabio. Naime, iako je točno da se, u okviru četvrtog tužbenog razloga, to pitanje postavilo u posebnom kontekstu ocjene žalbenog vijeća u svezi s percepcijom osporavanog žiga kao teksture drveta, mogućnost da žalbeno vijeće svoje obrazloženje utemelji na oblicima u kojima se prema njegovoj ocjeni stvarno rabi osporavani žig svejedno predstavlja nužnu premisu za ocjenu pobijane odluke o razlikovnom karakteru osporavanog žiga.
S tim u svezi, valja podsjetiti da, iako mora odlučiti samo o zahtjevu stranaka, koje moraju odrediti okvir spora, sud ne može biti vezan isključivo argumentima koje su one istaknule u potporu svojim navodima jer bi tada, u određenim slučajevima, morao svoju odluku temeljiti na pogrešnim pravnim razmatranjima (rješenje od 13. lipnja 2006., Mancini/Komisija,
C‑172/05 P
,
EU:C:2006:393
, t.
41.
, i presuda od 11. prosinca 2014., Sherwin‑Williams Sweden/OHIM – Akzo Nobel Coatings International (ARTI),
T‑12/13
, neobjavljena,
EU:T:2014:1054
, t.
34.
).
U tom okviru, valja naglasiti da je pitanje sastoji li se osporavani žig od dijela oblika proizvoda koji označava raspravljeno kako pred Odjelom za poništaje tako i pred žalbenim vijećem (vidjeti točke 7. i 10. ove presude) i da su stranke bile pozvane dati primjedbe na taj dio pobijane odluke na raspravi. Stoga je nužno ispitati pravnu valjanost kamena temeljca obrazloženja žalbenog vijeća o primjeni članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009, i to iz šireg kuta od onog navedenog u četvrtom tužbenom razlogu. Naime, presuda kojom se potvrđuje ili odbija ocjena razlikovnog karaktera osporavanog žiga u obliku različitom od onoga u kojem je registriran podrazumijevala bi, implicitno ali nužno, da se taj karakter može zakonito ocijeniti uzimajući u obzir taj drugi oblik. Međutim, ako na to pravno pitanje treba odgovoriti niječno, cijelo obrazloženje žalbenog vijeća predstavljalo bi povredu članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009.
Kao što proizlazi iz točke 1. pobijane odluke i potvrde o registraciji koja se nalazi na stranici 11. EUIPO‑ova spisa, osporavani žig kako je registriran sastoji se od sljedećeg figurativnog znaka:
S tim u svezi, važno je podsjetiti da je cilj registracije žiga u javnom registru učiniti ga dostupnim nadležnim tijelima i javnosti, a posebice gospodarskim subjektima. Stoga ta registracija omogućuje nacionalnim tijelima da jasno i precizno upoznaju narav znakova od kojih se sastoji žig, kako bi mogla ispuniti svoje obveze glede prethodne ocjene prijava za registraciju, a korisnicima registra pristup njegovu grafičkom prikazu koji određuje njegovu točnu prirodu (vidjeti, u tom smislu, presudu od 12. prosinca 2002., Sieckmann,
C‑273/00
,
EU:C:2002:748
, t.
49.
,
50.
i
52.
).
Nadalje, funkcija grafičkog prikaza u registru je, među ostalim, definirati sam žig kako bi se utvrdio točan predmet zaštite dodijeljene njegovu nositelju (presuda od 6. ožujka 2014., Pi‑Design i dr./Yoshida Metal Industry,
C‑337/12 P do C‑340/12 P
, neobjavljena,
EU:C:2014:129
, t.
57.
). Registar tako omogućuje gospodarskim subjektima da se jasno i precizno upoznaju s registracijama ili prijavama za registraciju svojih postojećih ili mogućih konkurenata, a time i da dobiju relevantne informacije o pravima trećih osoba (presuda od 19. lipnja 2012., Chartered Institute of Patent Attorneys,
C‑307/10
,
EU:C:2012:361
, t.
48.
).
Ispitivanje razlikovnog karaktera žiga mora se dakle provesti uzimajući u obzir žig kako je registriran ili kakav je u prijavi za registraciju, neovisno o načinima njegove uporabe (vidjeti, u tom smislu, presude od 18. listopada 2007., AMS/OHIM – American Medical Systems (AMS Advanced Medical Services),
T‑425/03
,
EU:T:2007:311
, t.
91.
; od 9. travnja 2014., Pico Food/OHIM – Sobieraj (MILANÓWEK CREAM FUDGE),
T‑623/11
,
EU:T:2014:199
, t.
38.
, i od 7. svibnja 2015., Cosmowell/OHIM – Haw Par (GELENKGOLD),
T‑599/13
,
EU:T:2015:262
, t.
35.
).
To pravilo proizlazi iz nužnih zahtjeva pravne sigurnosti koje štiti registar žigova Europske unije, predviđen u članku 87. Uredbe br. 207/2009. Naime, primjena članaka 7. i 8. Uredbe br. 207/2009 ne uzimajući u obzir žigove Unije kao što su prijavljeni ili registrirani, nego kao što se rabe, zanijekala bi funkciju navedenog registra kao jamca sigurnosti koja mora okruživati točnu narav pravâ koja treba štititi (vidjeti točku 33. ove presude).
S obzirom na ta razmatranja, kada se prijavljeni ili registrirani žig sastoji od dvodimenzionalnog ili trodimenzionalnog prikaza proizvoda koji označuje, njegov razlikovni karakter ovisi o pitanju odstupa li on znatno od norme ili običaja sektora i zato može ispuniti svoju osnovnu funkciju označavanja podrijetla proizvoda (presuda od 23. svibnja 2007., Procter & Gamble/OHIM (Bijela kvadratna pločica s cvjetnim uzorkom u boji),
T‑241/05, T‑262/05 do T‑264/05, T‑346/05, T‑347/05 i T‑29/06 do T‑31/06
,
EU:T:2007:151
, t.
44.
).
Takav je i slučaj, kao što je žalbeno vijeće navelo u točki 26. pobijane odluke, žiga koji se dijelom sastoji od oblika proizvoda koji označava, s obzirom na to da će ga relevantna javnost odmah i bez posebnog razmišljanja percipirati kao prikaz detalja odnosnog proizvoda (presuda od 19. rujna 2012., Fraas/OHIM (Karirani uzorak u tamnosivoj, svijetlosivoj, crnoj, bež, tamnocrvenoj i svijetlocrvenoj boji),
T‑50/11
, neobjavljena,
EU:T:2012:442
, t.
43.
). U takvom slučaju odlučujući element nije kvalifikacija odnosnog znaka kao figurativnog znaka, trodimenzionalnog ili drugog, nego činjenica da se zamjenjuje s izgledom označenog proizvoda (presuda od 9. studenoga 2016., Birkenstock Sales/EUIPO (Prikaz međusobno prepletenih valovitih crta),
T‑579/14
, u žalbenom postupku,
EU:T:2016:650
, t.
28.
).
Naime, ako se u takvom slučaju ocjena razlikovnog karaktera žiga nije obavila pozivanjem na mjeru u kojoj odstupa od normi ili običaja sektora označenih proizvoda, dovoljno bi bilo prijaviti registraciju znaka koji se neposredno percipira kao dio označenog proizvoda kako bi se povećala mogućnost da ga se registrira i da se tako gotovo automatski dodijeli zaštita izgledu ili obliku samog proizvoda. Međutim, budući da prosječni potrošači nemaju običaj pretpostavljati podrijetlo proizvoda na temelju njihova izgleda ili oblika (presuda od 6. rujna 2012., Storck/OHIM,
C‑96/11 P
, neobjavljena,
EU:C:2012:537
, t.
35.
), ta bi mogućnost predstavljala znatan rizik od zaobilaženja članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009 te bi se njome stoga sabotirao javni interes koji ta odredba štiti.
Nadalje, glede žigova koji se sastoje od oblika proizvoda koje označavaju, nadležno tijelo ima mogućnost utvrditi njihove bitne značajke ispitivanjem samog proizvoda. Naime, takvo ispitivanje potrebno je kada je utvrđivanje bitne značajke žiga potrebno radi utvrđivanja točne naravi elemenata koji čine dio grafičkog prikaza i možebitnih opisa danih prilikom podnošenja prijave za registraciju, i time zaštite javnog interesa na temelju članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 207/2009. Taj interes sastoji se u zabrani gospodarskom subjektu da neopravdano prisvoji znak koji se sastoji od oblika proizvoda i uključuje tehničko rješenje (vidjeti, u tom smislu, presudu od 6. ožujka 2014., Pi‑Design i dr./Yoshida Metal Industry,
C‑337/12 P do C‑340/12 P
, neobjavljenu,
EU:C:2014:129
, t.
50.
i
54.
do
56.
). Ta se problematika pojavljuje, po definiciji, kod žiga koji se sastoji od oblika konkretnog proizvoda, a ne apstraktnog oblika (presuda od 10. studenoga 2016., Simba Toys/EUIPO,
C‑30/15 P
,
EU:C:2016:849
, t.
47.
).
U ovom slučaju, kao što je primijetio Odjel za poništaje (vidjeti točku 7. ove presude), ne može se valjano tvrditi da će se osporavani žig (vidjeti točku 32. ove presude) odmah i bez posebnog razmišljanja percipirati kao prikaz proizvoda koje označava, a još manje da se sastoji od oblika igala za pletenje i igala za kačkanje koje proizvodi tužitelj.
Nekoliko primjera odnosnih proizvoda iz EUIPO‑ova spisa prikazano je u nastavku:
Iz uzoraka tih proizvoda i njihovih fotografija, koji svi čine dio EUIPO‑ova spisa, proizlazi da se uzorci naneseni na odnosne proizvode razlikuju od tog žiga po elementima koji nisu zanemarivi. Konkretno, odnosni su uzorci obojani, raspoređeni su u nepravilnim razmacima, obojanost površine unutar svake ponavljajuće krivulje nije homogena, ne postoji jasna razdvojna linija prijelaza iz jedne boje u drugu, a redoslijed boja je slučajan. Te su značajke također prisutne kod igala bež boje, prikazanih u točki 21. pobijane odluke, uz iznimku mnoštva različitih boja, koje je zamijenjeno varijacijama bež boje.
Suprotno tomu, osporavani žig kako je registriran ima obilježja apstraktnog geometrijskog oblika kojega sačinjava ponavljajući uzorak koji se sastoji od dviju usporednih crta koje zatvaraju jasno određene ponavljajuće krivulje, sve u crno‑bijelom.
Slijedom toga, suprotno ocjeni žalbenog vijeća, oslanjanje, u okolnostima ovoga slučaja, na činjenicu da se na površini tužiteljevih proizvoda pojavljuje uzorak u obliku višebojnih ponavljajućih krivulja kako bi se ispitao razlikovni karakter izgleda tih proizvoda u smislu članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009, umjesto da se to ispitivanje temelji na osporavanom žigu kako je registriran, nije dio postupka utvrđivanja bitnih značajki tog žiga, nego predstavlja znatnu izmjenu navedenih značajki. Ta izmjena imala je za učinak pretvaranje registriranog žiga kao apstraktnog oblika, koji tako uživa zaštitu određenu navedenim oblikom (presuda od 6. ožujka 2014., Pi‑Design i dr./Yoshida Metal Industry,
C‑337/12 P do C‑340/12 P
, neobjavljena,
EU:C:2014:129
, t.
57.
), u žig koji se sastoji od specifičnog oblika proizvoda koje označava. Stupanj do kojeg je ta izmjena odlučujuća pokazuje činjenica da je žalbeno vijeće upravo na ukrasu u boji igala za kačkanje, prikazanih u točki 25. ove presude, utemeljilo svoje utvrđenje o nepostojanju razlikovnog karaktera uzoraka na površini tužiteljevih proizvoda, a time i prenošenje tog utvrđenja na osporavani znak.
Tužiteljeva izjava, koju je žalbeno vijeće navelo u točki 21. pobijane odluke, da je namjeravao primijeniti uzorak ponavljajućih krivulja preko površine igala za pletenje i igala za kačkanje, ne može izmijeniti ta utvrđenja. Naime, kao što proizlazi iz točaka 33. i 34. ove presude, upisom žiga u registar želi se omogućiti žalbenom vijeću da izvršava svoje nadležnosti i štiti interese stranaka u sporu, ali i informirati treće osobe o točnoj naravi registriranih prava te stoga definirati predmet dodijeljene zaštite. Slijedom toga, čak i ako bi se tužiteljevu izjavu moglo shvatiti kao da podrazumijeva da se on ne protivi tome da žalbeno vijeće ispita razlikovni karakter osporavanog žiga uzimajući u obzir izgled proizvoda iz točke 21. pobijane odluke, ona je u ovom slučaju nevažna. Jednako je tako, u svakom slučaju, nevažna i okolnost koju je tužitelj istaknuo na raspravi, tj. da je tužitelj vjerojatno stavio osporavani žig u obliku u kojem bio registriran na pakiranje proizvoda koje je stavio na tržište. S tim u svezi, dovoljno je podsjetiti da žalbeno vijeće nije ocjenjivalo razlikovni karakter osporavanog žiga s obzirom na taj oblik. Zakonitost pobijane odluke valja ocijeniti samo s obzirom na razloge navedene u njezinoj izreci.
Iz toga proizlazi da ispitivanje razlikovnog karaktera osporavanog žiga uzimajući u obzir njegove bitno izmijenjene značajke predstavlja povredu članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 207/2009. Stoga je, kao što tužitelj tvrdi, žalbeno vijeće povrijedilo tu odredbu kada je razlikovni karakter osporavanog žiga ocjenjivalo na temelju uzoraka na površini igala za pletenje i igala za kačkanje koje tužitelj proizvodi, tako da pobijanu odluku treba poništiti.
Troškovi
U skladu s člankom 134. stavkom 1. Poslovnika Općeg suda, svakoj stranci koja ne uspije u postupku nalaže se snošenje troškova, ako je postavljen takav zahtjev. Budući da EUIPO nije uspio u postupku, valja mu naložiti snošenje troškova sukladno tužiteljevu zahtjevu.
U skladu s člankom 138. stavkom 3. Poslovnika, intervenijent snosi vlastite troškove.

Slijedom navedenoga,
OPĆI SUD (peto vijeće)
proglašava i presuđuje:

1.
Poništava se odluka prvog žalbenog vijeća Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) od 5. studenoga 2015. (predmet R 1814/2014‑1).

2.
EUIPO‑u se nalaže snošenje troškova društva M/S. Indeutsch International.

3.
Društvo Crafts Americana Group, Inc., snosit će vlastite troškove.

Gratsias
Labucka
Ulloa Rubio
Objavljeno na javnoj raspravi u Luxembourgu 21. lipnja 2017.
Potpisi
(
)	Jezik postupka: engleski