CELEX: 62021CJ0187
Návrh na začatie prejudiciálneho konania
Nariadenie (EHS) č. 2913/92
Colný kódex Spoločenstva
Článok 30 ods. 2 písm. a) a b)
Colná hodnota
Určenie prevodnej hodnoty podobného tovaru
Databáza vypracovaná a spravovaná vnútroštátnym colným orgánom
Databázy vypracované a spravované colnými orgánmi iných členských štátov a agentúrami a útvarmi Európskej únie
Rovnaký alebo podobný tovar vyvezený do Únie ‚v rovnakej alebo približne rovnakej dobe‘

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 30 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (
Ú. v. ES L 302, 1992, s. 1
; Mim. vyd. 02/004, s. 307), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 82/1997 z 19. decembra 1996 (
Ú. v. ES L 17, 1997, s. 1
; Mim. vyd. 02/008, s. 179) a nariadením č. 2700/2000 Európskeho parlamentu a Rady zo 16. novembra 2000 (
Ú. v. ES L 311, 2000, s. 17
; Mim. vyd. 02/010, s. 239) (ďalej len „colný kódex“).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou FAWKES Kft. a Nemzeti Adó‑ és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Riaditeľstvo štátnej daňovej a colnej správy pre opravné prostriedky, Maďarsko) (ďalej len „maďarský colný orgán“) vo veci rozhodnutia, ktorým tento orgán určil colnú hodnotu textilných výrobkov s pôvodom v Číne na základe článku 30 ods. 2 písm. b) colného kódexu (ďalej len „sporné rozhodnutie“).
Právny rámec
Colný kódex
Colný kódex bol zrušený a nahradený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (
Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1
). Podľa článku 286 ods. 2 tohto posledného uvedeného nariadenia v spojení s jeho článkom 288 ods. 2 sa však colný kódex uplatňoval do 30. apríla 2016.
Podľa ôsmeho odôvodnenia colného kódexu:
„… sa pri prijímaní opatrení potrebných na vykonanie tohto kódexu musí venovať maximálna pozornosť tomu, aby sa zabránilo akýmkoľvek podvodom alebo protiprávnemu konaniu, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na celkový rozpočet [Európskej únie]“.
Článok 6 ods. 3 tohto kódexu stanovuje:
„Rozhodnutia colných orgánov vydané v písomnej forme, ktorými boli žiadosti zamietnuté alebo ktoré sú v neprospech osôb, musia obsahovať odôvodnenie.“
Článok 29 ods. 1 uvedeného kódexu stanovuje:
„Colnou hodnotou dovážaného tovaru je jeho prevodná hodnota, t. j. cena skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť za tovar predávaný na vývoz na colné územie spoločenstva, podľa potreby upravená podľa článku 32 a 33…“
Článok 30 ods. 1 a 2 tohto kódexu stanovuje:
„1.   Ak nemôže byť colná hodnota určená podľa článku 29, určí sa postupne podľa odseku 2 písmeno a), b), c) a d), a to podľa prvého písmena, pod ktorým môže byť určená…
2.   Colnou hodnotou podľa tohto článku je:
a)
prevodná hodnota rovnakého tovaru predávaného na vývoz do spoločenstva, v rovnakej alebo približne rovnakej dobe ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;
b)
prevodná hodnota podobného tovaru predávaného na vývoz do spoločenstva v rovnakej alebo približne rovnakej dobe ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;
c)
hodnota založená na jednotkovej cene, za ktorú sa dovážaný tovar alebo rovnaký alebo podobný tovar predáva v spoločenstve v najväčšom úhrnnom množstve osobám, ktoré nie sú s predávajúcim v spojení;
d)
hodnota vypočítaná z nasledovných hodnôt:
–
ceny alebo hodnoty materiálu výroby ako aj iného spracovania alebo prepracovania, ktoré sú vynaložené pri výrobe dovážaného tovaru,
–
sumy týkajúce sa zisku a všeobecné výdavky, ktoré zodpovedajú týmto sumám a ktoré výrobcovia v krajinách vývozu zahŕňajú do predaja tovaru rovnakej povahy alebo rovnakého druhu ako tovar, pri ktorom sa určuje jeho hodnota a ktoré sú určené k vývozu do spoločenstva,
–
ceny alebo hodnoty všetkých položiek uvedených v článku 32 odsek 1 písmeno e).“
Článok 31 ods. 1 colného kódexu stanovuje:
„Ak nemôže byť colná hodnota dovážaného tovaru určená podľa článkov 29 alebo 30, určí sa na základe údajov dostupných v spoločenstve s použitím vhodných prostriedkov zlučiteľných so zásadami a všeobecnými pravidlami:
–
dohody o vykonaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode (od) roku 1994,
–
článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode (od) roku 1994,
a
–
ustanovení tejto kapitoly.“
Článok 78 tohto kódexu znie:
„1.   Po prepustení tovaru môžu colné orgány z vlastného podnetu alebo na žiadosť deklaranta colné vyhlásenia opraviť.
2.   Po prepustení tovaru môžu colné orgány kontrolovať obchodné doklady a iné údaje vzťahujúce sa k dovozným alebo vývozným operáciám s tovarom alebo k následným obchodným operáciám s týmto tovarom s cieľom presvedčiť sa o správnosti údajov uvedených v colnom vyhlásení. Kontrolu je možné vykonať u deklaranta alebo inej osoby, ktorá sa priamo alebo nepriamo obchodne podieľa na uvedených operáciách, alebo u akejkoľvek inej osoby, ktorá má u seba uvedené doklady a údaje na obchodné účely. Colné orgány môžu taktiež prehliadať tovar, pokiaľ ho ešte je možné predložiť.
3.   Ak výsledky preskúmania colného vyhlásenia alebo následnej kontroly nasvedčujú tomu, že predpisy upravujúce príslušný colný režim boli uplatnené na základe nesprávnych alebo neúplných údajov, colné orgány v súlade s vydanými predpismi môžu prijať opatrenia nevyhnutné na nápravu, pričom zoberú do úvahy nové informácie, ktoré majú k dispozícii.“
Článok 221 ods. 3 a 4 uvedeného kódexu stanovuje:
„3.   Oznámenie dlžníkovi sa neuskutoční po ukončení obdobia troch rokov od dátumu, keď sa nadobudol colný dlh [po uplynutí lehoty troch rokov odo dňa, keď colný dlh vznikol –
neoficiálny preklad
]. Toto obdobie sa predlžuje od času [Plynutie tejto lehoty je pozastavené od okamihu –
neoficiálny preklad
], keď sa podá odvolanie v zmysle článku 243 na obdobie odvolacieho konania.
4.   Ak je colný dlh výsledkom skutku, ktorý v čase spáchania podliehal začatiu trestného konania na súde, jeho výška sa môže na základe podmienok uvedených v platných ustanoveniach oznámiť dlžníkovi aj po ukončení trojročného obdobia uvedeného v odseku 3.“
Vykonávacie nariadenie
Hlava V nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92 (
Ú. v. ES L 253, 1993, s. 1
; Mim. vyd. 02/006, s. 3), zmeneného nariadením Komisie (ES) č. 3254/94 z 19. decembra 1994 (
Ú. v. ES L 346, 1994, s. 1
; Mim. vyd. 02/005, s. 326) (ďalej len „vykonávacie nariadenie“) má názov „Colná hodnota“ a zahŕňa články 141 až 181a.
Podľa článku 142 vykonávacieho nariadenia:
„1.   Na účely tejto hlavy:
…
c)
‚rovnaký tovar‘ znamená tovar vyrobený v tej istej krajine, ktorý je rovnaký vo všetkých znakoch, vrátane fyzikálnych vlastností, akosti a názvu. Menšie rozdiely v jeho vzhľade nevylučujú, aby tovar, ktorý inak zodpovedá definícii, bol považovaný za rovnaký;
d)
‚podobný tovar‘ je tovar vyrobený v tej istej krajine, ktorý hoci nie je rovnaký vo všetkých znakoch, má podobné znaky a skladá sa z podobných materiálov, ktoré mu umožňujú plniť rovnaké funkcie vrátane jeho obchodnej zámeny; akosť tovaru, jeho názov a existencia obchodnej známky, patria medzi činitele, na ktoré sa prihliada pri posudzovaní podobnosti tovaru;
…“
Článok 150 tohto nariadenia znie:
„1.   Pri uplatňovaní článku 30 ods. 2 písm. a) [colného] kódexu (prevodná hodnota rovnakého tovaru) sa colná hodnota určí na základe prevodnej hodnoty rovnakého tovaru pri predaji na rovnakej komerčnej úrovni a v takmer rovnakom množstve ako tovar, ktorý sa má ohodnotiť. …
3.   Ak sa pri uplatňovaní tohto článku zistí viac ako jedna prevodná hodnota podobného tovaru, použije sa na určenie colnej hodnoty dovážaného tovaru najnižšia zistená hodnota.
4.   Pri použití tohto článku prevodnú hodnotu tovaru vyrobeného inou osobou je možné vziať do úvahy iba vtedy, ak nie je k dispozícii prevodná hodnota podobného tovaru podľa odseku 1 vyrobeného tou istou osobou ako tovar, ktorý má byť ohodnotený.
5.   Na účely tohto článku prevodná hodnota podobného dovážaného tovaru je colná hodnota predtým určená podľa článku 29 [colného kódexu], ktorá je upravená podľa odsekov 1 a 2 tohto článku.“
Článok 151 uvedeného nariadenia stanovuje:
„1.   Pri uplatňovaní článku 30 ods. 2 písm. b) [colného kódexu] (prevodná hodnota rovnakého tovaru) sa colná hodnota určí na základe prevodnej hodnoty podobného tovaru pri predaji na rovnakej komerčnej úrovni a v takmer rovnakom množstve ako tovar, ktorý sa má ohodnotiť. …
…
3.   Ak sa pri uplatňovaní tohto článku zistí viac ako jedna prevodná hodnota podobného tovaru, použije sa na určenie colnej hodnoty dovážaného tovaru najnižšia zistená hodnota.
4.   Pri použití tohto článku prevodnú hodnotu tovaru vyrobeného inou osobou je možné vziať do úvahy iba vtedy, ak nie je k dispozícii prevodná hodnota podobného tovaru podľa odseku 1 vyrobeného tou istou osobou ako tovar, ktorý má byť ohodnotený.
5.   Na účely tohto článku prevodná hodnota podobného dovážaného tovaru je colná hodnota predtým určená podľa článku 29 [colného kódexu], ktorá je upravená podľa odsekov 1 a 2 tohto článku.“
Článok 181a vykonávacieho nariadenia stanovuje:
„1.   Colné orgány nemusia určovať colnú hodnotu dovážaného tovaru pomocou metódy prevodnej hodnoty, ak v súlade s postupom uvedeným v odseku 2 nie sú dostatočne presvedčené, na základe dôvodných pochybností, že deklarovaná hodnota predstavuje celkovú zaplatenú cenu alebo cenu, ktorá sa má zaplatiť podľa článku 29 [colného kódexu].
2.   Ak majú colné orgány pochybnosti uvedené v odseku 1, môžu požadovať dodatočné informácie v súlade s článkom 178 ods. 4 Ak tieto pochybnosti pretrvávajú, colné orgány musia pred prijatím konečného rozhodnutia informovať príslušnú osobu, na požiadanie písomne, o dôvodoch týchto pochybností a poskytnúť jej primeranú príležitosť na vyjadrenie. Konečné rozhodnutie a jeho odôvodnenie sa písomne oznámi príslušnej osobe.“
Nariadenie č. 515/97
Nariadenie Rady (ES) č. 515/97 z 13. marca 1997 o vzájomnej pomoci medzi správnymi orgánmi členských štátov a o spolupráci medzi správnymi orgánmi členských štátov a Komisiou pri zabezpečovaní riadneho uplatňovania predpisov o colných a poľnohospodárskych záležitostiach (
Ú. v. ES L 82, 1997, s. 1
; Mim. vyd. 02/008, s. 217), zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 766/2008 z 9. júla 2008 (
Ú. v. EÚ L 218, 2008, s. 48
) (ďalej len „nariadenie č. 515/97“), vo svojom článku 1 ods. 1 stanovuje:
„Toto nariadenie upravuje spôsoby, ktorými správne orgány zodpovedné za vykonávanie predpisov týkajúcich sa colných a poľnohospodárskych záležitostí v členských štátoch spolupracujú navzájom a s Komisiou s cieľom zabezpečiť zhodu s týmito právnymi predpismi v rámci systému spoločenstva.“
Hlava I a II tohto nariadenia sa v súlade so svojimi názvami týkajú pomoci na požiadanie a spontánnej pomoci.
Hlava V uvedeného nariadenia s názvom „Colný informačný systém (CIS)“ obsahuje kapitolu 2 s názvom „Prevádzka a používanie CIS“, ktorá obsahuje článok 24 a ktorý stanovuje:
„CIS pozostáva z centrálneho databázového systému a bude prístupný prostredníctvom terminálov v každom členskom štáte a v Komisii. Obsahuje výhradne údaje potrebné na splnenie svojho cieľa, ako ho stanovuje článok 23 ods. 2, vrátane osobných údajov, v týchto kategóriách:
…
g) zadržaný, zaistený alebo zhabaný tovar;
…“
Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2016/346
Odôvodnenie 1 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/346 z 10. marca 2016, ktorým sa určujú položky, ktoré sa majú zahrnúť do Colného informačného systému (
Ú. v. EÚ L 65, 2016, s. 40
), stanovuje:
„Cieľom [CIS] je pomáhať príslušným orgánom pri predchádzaní operáciám porušujúcim colné poľnohospodárske predpisy, ich vyšetrovaní a stíhaní. V záujme dosiahnutia tohto cieľa príslušné orgány členských štátov zaznamenávajú v CIS informácie o príslušných udalostiach, ako je zhabanie alebo zadržanie tovaru. Aby CIS aj naďalej reagoval na potreby príslušných orgánov, je potrebné aktualizovať zoznam položiek, ktoré sa majú zahrnúť do CIS.“
Právna úprava týkajúca sa štatistík o zahraničnom obchode
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 zo 6. mája 2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1172/95 (
Ú. v. EÚ L 152, 2009, s. 23
) vo svojom článku 3 ods. 1 stanovuje:
„V štatistike zahraničného obchodu sa zaznamenávajú údaje o dovoze a vývoze tovaru.
…
V prípade, že tovar vstúpi na štatistické územie Spoločenstva, členské štáty zaznamenajú dovoz podľa jedného z nasledujúcich colných režimov stanovených v colnom kódexe:
a)
prepustenie do voľného obehu vrátane konečného použitia;
b)
aktívny zošľachťovací styk;
…“
Podľa článku 4 ods. 1 tohto nariadenia:
„Zdrojom údajov pre záznamy o dovoze a vývoze tovaru uvedené v článku 3 ods. 1 je colné vyhlásenie vrátane prípadných doplnení alebo zmien štatistických údajov, ktoré vyplývajú z rozhodnutí colných orgánov, ktoré sa naň vzťahujú.“
Článok 5 ods. 1 uvedeného nariadenia stanovuje:
„Členské štáty získavajú zo záznamov o dovoze a vývoze uvedených v článku 3 ods. 1 tento súbor údajov:
…
c)
štatistická hodnota tovaru na štátnej hranici členského štátu dovozu alebo členského štátu vývozu;
…“
Článok 6 nariadenia č. 471/2009 uvádza:
„1.   Za každé mesačné sledované obdobie zostavujú členské štáty štatistiku o dovoze a vývoze tovaru, vyjadrenú v hodnote a množstve v členení podľa:
a)
kódu tovaru;
b)
členských štátov dovozu/vývozu;
c)
partnerských krajín;
d)
štatistického režimu;
e)
druhu obchodu;
f)
preferenčného zaobchádzania v prípade dovozu;
g)
druhu dopravy.
…“
Článok 8 tohto nariadenia stanovuje:
„1.   Členské štáty zasielajú Komisii (Eurostatu) štatistiky uvedené v článku 6 ods. 1 najneskôr do 40 dní od konca každého mesačného sledovaného obdobia.
Členské štáty zabezpečia, aby štatistiky obsahovali údaje o každom dovoze a vývoze, ktorý sa uskutočnil v príslušnom sledovanom období, pričom – ak nie sú k dispozícii záznamy – vykonajú dopočty.
…“
Nariadenie Komisie (EÚ) č. 113/2010 z 9. februára 2010, ktorým sa vykonáva nariadenie č. 471/2009, pokiaľ ide o pokrytie obchodu, vymedzenie údajov, zostavovanie štatistiky obchodu podľa podnikových ukazovateľov a podľa fakturačnej meny a o špecifické tovary alebo pohyby (
Ú. v. EÚ L 37, 2010, s. 1
), vo svojom článku 4 ods. 1 a 2 stanovuje:
„1.   Štatistická hodnota je založená na hodnote tovaru v čase a na mieste, kde tovar prekročil hranicu členského štátu určenia v prípade dovozu a členského štátu skutočného vývozu v prípade vývozu.
Štatistická hodnota sa vypočíta na základe hodnoty tovaru uvedenej v odseku 2 a v prípade potreby upravenej o náklady na dopravu a poistenie v súlade s odsekom 4.
2.   S ohľadom na zásady oceňovania stanovené v dohode o vykonávaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode (Dohoda WTO o colnom hodnotení) je hodnotou tovaru v prípade dovozu alebo vývozu:
a)
ak ide o predaj alebo nákup, cena skutočne zaplatená alebo ktorá sa má zaplatiť za dovezený alebo vyvezený tovar, nie však ľubovoľná ani fiktívna hodnota;
b)
v ostatných prípadoch cena, ktorá by bola zaplatená v prípade predaja alebo nákupu.
Colná hodnota sa použije, ak je stanovená podľa colného kódexu pre tovar prepustený do voľného obehu.“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
V roku 2012 FAWKES, žalobkyňa vo veci samej, viackrát doviezla do Únie textilné výrobky s pôvodom v Číne. Maďarský colný orgán sa domnieval, že prevodné hodnoty deklarované podľa článku 29 colného kódexu boli neprimerane nízke. Vzhľadom na to, že nebolo možné určiť colnú hodnotu týchto výrobkov na základe ich prevodnej hodnoty podľa pravidla stanoveného v článku 29 tohto kódexu alebo uplatnením metód uvedených v článku 30 tohto kódexu, tento orgán na tento účel prijal na základe článku 31 uvedeného kódexu viacero rozhodnutí, proti ktorým žalobkyňa vo veci samej podala žaloby na príslušný vnútroštátny súd.
Ako vyplýva z pripomienok predložených tak žalobkyňou vo veci samej, ako aj maďarskou vládou, ktoré boli v tejto súvislosti potvrdené písomnosťami uvedenými v spise predloženom Súdnemu dvoru, príslušný vnútroštátny súd tieto rozhodnutia zrušil. Maďarský colný orgán prijal nové rozhodnutia, ktoré boli tiež zrušené na základe žalôb podaných žalobkyňou vo veci samej. Tento orgán teda prijal sporné rozhodnutie, ktorým bola colná hodnota stanovená v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. b) colného kódexu. Na tento účel použil informácie uvedené vo vnútroštátnej databáze, ktoré sa vzťahujú na obdobie 90 dní, z toho 45 dní pred a 45 dní po colnom odbavení tovaru. Uvedený orgán nezohľadnil ďalšie operácie colného odbavenia žalobkyne vo veci samej.
Na podporu svojej žaloby podanej proti spornému rozhodnutiu žalobkyňa vo veci samej po prvé tvrdila, že maďarský colný orgán mal na účely určenia colnej hodnoty v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) alebo b) colného kódexu nahliadnuť do databáz vedených u viacerých agentúr a útvarov Únie, ako sú napr. Generálne riaditeľstvo (GR) pre dane a colnú úniu (TAXUD) Európskej komisie, Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) a Eurostat, štatistický úrad Európskej únie. Po druhé tento colný orgán nemal vylúčiť prevodné hodnoty týkajúce sa iných dovozov, ktoré žalobkyňa vo veci samej uskutočnila v Maďarsku a v iných členských štátoch, bez toho, aby ich príslušné orgány spochybnili. Po tretie podľa žalobkyne vo veci samej malo byť na účely určenia colnej hodnoty zohľadnené obdobie, ktoré je dlhšie ako 90 dní, na ktoré sa uvedený colný orgán odvoláva.
Keďže vnútroštátny súd prvého stupňa zamietol túto žalobu, žalobkyňa vo veci samej podala kasačný opravný prostriedok na Kúria (Najvyšší súd, Maďarsko), ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania. Na podporu svojho kasačného opravného prostriedku žalobkyňa vo veci samej zopakovala svoje výhrady založené na údajnej povinnosti určiť colnú hodnotu využitím databáz vedených v Únii, zohľadnením prevodných hodnôt iných dovozov uvedenej žalobkyne a zohľadnením relevantného obdobia presahujúceho 90 dní.
Podľa vnútroštátneho súdu v súvislosti s určením colnej hodnoty na základe prevodnej hodnoty rovnakého alebo podobného tovaru v zmysle článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu vnútroštátny colný orgán nemôže opomenúť povinnosť obrátiť sa na colné orgány iných členských štátov. Keďže na úrovni Únie neexistuje databáza zbierajúca potrebné informácie, malo by sa toto ustanovenie vykladať v tom zmysle, že umožňuje colnému orgánu členského štátu požiadať colné orgány z iných členských štátov o informácie.
Okrem toho sa vnútroštátny súd domnieva, že colný orgán nemusí vziať do úvahy prevodné hodnoty použité pri skorších precleniach uskutočnených na žiadosť toho istého dovozcu, ak existujú pochybnosti o prijateľnosti týchto hodnôt v zmysle článku 29 colného kódexu. Vnútroštátny súd sa tiež domnieva, že obdobie 90 dní, t. j. 45 dní pred a 45 dní po colnom odbavení zodpovedá pojmu tovar vyvezený do Únie „v rovnakej alebo približne rovnakej dobe ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota“ v zmysle článku 30 ods. 2 písm. a) a b) tohto kódexu.
Za týchto podmienok Kúria (Najvyšší súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Má sa článok 30 ods. 2 písm. a) a b) [colného kódexu] vykladať v tom zmysle, že za colnú hodnotu sa môžu a majú považovať iba hodnoty uvedené v databáze vytvorenej na základe colných odbavení samotného colného orgánu členského štátu?
2.
V prípade zápornej odpovede na prvú prejudiciálnu otázku, je na účely určenia colnej hodnoty podľa článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu potrebné obrátiť sa na colné orgány iných členských štátov s cieľom získať colnú hodnotu podobného tovaru uvedeného v ich databázach a/alebo je potrebné nahliadnuť do niektorej databázy [Únie] a získať colné hodnoty, ktoré sú v nej uvedené?
3.
Možno článok 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu vykladať v tom zmysle, že na účely určenia colnej hodnoty nemožno zohľadniť prevodné hodnoty, ktoré sa vzťahujú na transakcie samotného žiadateľa o colné odbavenie, aj keď neboli spochybnené vnútroštátnym colným orgánom a ani vnútroštátnymi orgánmi iných členských štátov?
4.
Má sa požiadavka týkajúca sa ‚rovnakej alebo približne rovnakej doby‘ stanovená v článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu vykladať v tom zmysle, že môže byť obmedzená na obdobie 45 dní pred a 45 dní po colnom odbavení?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej a druhej otázke
Svojou prvou a druhou otázkou, ktoré treba preskúmať spoločne, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu vykladať v tom zmysle, že pri určovaní colnej hodnoty podľa tohto ustanovenia sa colný orgán členského štátu môže obmedziť na použitie informácií uvedených vo vnútroštátnej databáze, ktorú dopĺňa a spravuje, alebo má využiť aj informácie zbierané inštitúciami, agentúrami a útvarmi Únie tým spôsobom, že im v prípade potreby zašle žiadosť o informácie s cieľom získať dodatočné údaje, pomocou ktorých môže uskutočniť dané určenie hodnoty.
Treba uviesť, že ustanovenia práva Únie týkajúce sa určovania colnej hodnoty majú za cieľ vytvoriť spravodlivý, jednotný a nestranný systém, ktorý by vylučoval uplatňovanie svojvoľných alebo fiktívnych colných hodnôt. Colná hodnota teda musí odrážať skutočnú hospodársku hodnotu dovezeného tovaru, a teda zohľadňovať všetky zložky tohto tovaru, ktoré majú hospodársku hodnotu (rozsudok z 9. júla 2020, Direktor na Teritorialna direkcija Jugozapadna Agencija Mitnici,
C‑76/19
,
EU:C:2020:543
, bod
a citovaná judikatúra).
Navyše s ohľadom na túto subsidiárnu väzbu, ktorá existuje medzi rôznymi metódami určenia colnej hodnoty uvedenými v článku 30 ods. 2 písm. a) až d) colného kódexu, colné orgány musia preukázať riadnu starostlivosť pri použití každej z metód, ktoré sú postupne uvedené v tomto ustanovení, predtým, než môžu prijať záver o jej neuplatniteľnosti (rozsudok z 9. novembra 2017, LS Customs Services,
C‑46/16
,
EU:C:2017:839
, bod
).
Pokiaľ teda colný orgán pristúpi k určeniu colnej hodnoty podľa článku 30 ods. 2 písm. a) colného kódexu, musí svoje posúdenie založiť na údajoch týkajúcich sa rovnakého tovaru, ako je definovaný v článku 142 ods. 1 písm. c) vykonávacieho nariadenia, ktorý sa vyviezol v rovnakej dobe alebo približne rovnakej dobe ako tovar, ktorý sa má ohodnotiť, pričom musí dodržať ostatné podmienky stanovené v článku 150 tohto posledného uvedeného nariadenia, ktoré sa týkajú najmä predaja rovnakého tovaru na rovnakej komerčnej úrovni a v takmer rovnakom množstve ako tovar, ktorý sa má ohodnotiť, ako aj osoby, ktorá ich vyrobila.
Analogicky, ak colný orgán po tom, čo konštatoval, že metóda stanovená v článku 30 ods. 2 písm. a) colného kódexu sa neuplatní, musí pri určení colnej hodnoty v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. b) tohto kódexu založiť svoje posúdenie na skutočnostiach týkajúcich sa tovaru podobného s tovarom definovaným v článku 142 ods. 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia, ktorý sa vyviezol v rovnakej dobe alebo približne rovnakej dobe ako tovar, ktorý sa má ohodnotiť, pričom musí dodržať ostatné podmienky stanovené v článku 151 posledného uvedeného nariadenia, ktoré sú rovnaké ako podmienky stanovené v jeho článku 150.
V tomto kontexte sú colné orgány vzhľadom na povinnosť náležitej starostlivosti, ktorú majú pri vykonávaní článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu, povinné využiť všetky zdroje informácií a databázy, ktoré majú k dispozícii, aby čo najpresnejšie a čo najbližšie ku skutočnosti stanovili colnú hodnotu (pozri v tomto zmysle rozsudky z 9. novembra 2017, LS Customs Services,
C‑46/16
,
EU:C:2017:839
, bod
, a z 20. júna 2019, Oribalt Rīga,
C‑1/18
,
EU:C:2019:519
, bod
).
V zmysle tejto povinnosti je každý colný orgán povinný využiť vnútroštátnu databázu, ktorú spravuje a dopĺňa, v rozsahu, v akom mu táto databáza poskytuje informácie potrebné na uplatnenie článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu a umožní mu prijať odôvodnené rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 3 tohto kódexu. Colný orgán naopak nemá povinnosť systematicky z vlastného podnetu alebo na základe jednoduchej žiadosti systematicky hľadať prístup k zdrojom informácií alebo databázam, ktoré preň nie sú potrebné na účely uplatnenia článku 30 ods. 2 písm. a) a b) uvedeného kódexu, a to najmä v prípade, keď k týmto zdrojom informácií alebo k týmto databázam nemá voľný a priamy prístup alebo ak uložené údaje nemôžu byť zahrnuté do odôvodnenia rozhodnutia prijatého podľa tohto ustanovenia.
V tejto súvislosti treba uviesť, že colné orgány dopĺňajú vnútroštátne databázy na základe colných vyhlásení, ktoré sú im predložené podľa colného kódexu. Konkrétne zo znenia článku 3 ods. 1 druhého pododseku v spojení s článkom 4 ods. 1 nariadenia č. 471/2009 vyplýva, že členské štáty sú povinné zaznamenávať akýkoľvek dovoz tovaru, ktorý vstúpi na ich územie tvoriace súčasť štatistického územia Únie v zmysle článku 2 písm. b) tohto nariadenia, pričom colné vyhlásenie mu slúži ako informačný zdroj pre zaznamenávanie. Medzi štatistickými údajmi, ktoré zaznamenávajú colné orgány, sa podľa článku 5 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia nachádza štatistická hodnota tovaru na štátnej hranici členského štátu dovozu, ktorá sa podľa článku 4 ods. 1 nariadenia č. 113/2010 zakladá na hodnote, ktorú má tovar v čase a na mieste prekročenia hraníc členského štátu určenia v prípade dovozu.
Takto vytvorené vnútroštátne databázy teda v zásade môžu odkazovať na informácie potrebné na účely uplatnenia článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu. Navyše každá z týchto vnútroštátnych databáz je zo svojej podstaty voľne a okamžite dostupná colnému orgánu dotknutého členského štátu, ktorý ju dopĺňa a spravuje.
Za týchto podmienok prípadná povinnosť colného orgánu členského štátu, v ktorom došlo k colnému odbaveniu tovaru, využiť informácie vyplývajúce z databáz vyhotovených a spravovaných colnými orgánmi iných členských štátov alebo agentúrami a útvarmi Únie závisí od toho, či dotknutý colný orgán môže určiť colnú hodnotu spôsobom, ktorý je v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu, na základe informácií, ktoré má k dispozícii. Pokiaľ tento orgán už má k dispozícii informácie potrebné na tento účel z databáz, ktoré dopĺňa a spravuje, potom informácie obsiahnuté v databázach spravovaných inými colnými orgánmi alebo útvarmi a agentúrami Únie nie sú obzvlášť užitočné.
Okrem toho slobodný a okamžitý prístup do každej z vnútroštátnych databáz je vyhradený len colnému orgánu dotknutého členského štátu, ktorý ju dopĺňa a spravuje, takže colné orgány iných členských štátov z nich môžu získať informácie len na základe žiadosti podanej v súlade s nariadením č. 515/97.
Z článku 1 ods. 1 nariadenia č. 515/97 totiž vyplýva, že toto nariadenie upravuje spôsoby, ktorými správne orgány zodpovedné za vykonávanie predpisov týkajúcich sa colných a poľnohospodárskych záležitostí v členských štátoch spolupracujú navzájom a s Komisiou s cieľom zabezpečiť zhodu s týmito právnymi predpismi. Táto pomoc sa poskytuje buď na požiadanie v súlade s ustanoveniami hlavy I tohto nariadenia, alebo spontánne v súlade s hlavou II uvedeného nariadenia v situáciách, ktoré sa odlišujú od jednoduchej kontroly na účely určenia colnej hodnoty.
Za týchto podmienok, ak skutočnosti uvedené vo vnútroštátnej databáze dotknutého členského štátu stačia colnému orgánu tohto členského štátu na určenie colnej hodnoty v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu, by uloženie povinnosti systematicky vyhľadávať informácie v databázach spravovaných colnými orgánmi iných členských štátov viedlo k zbytočnému sťaženiu akéhokoľvek postupu kontroly, čo by mohlo prípadne ohroziť dosiahnutie cieľa spočívajúceho v boji proti podvodom alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Tento cieľ uvedený v článku 325 ZFEÚ a ôsmom odôvodnení colného kódexu totiž vyžaduje, aby colné kontroly boli ukončené v primeranom čase, ktorý umožní účinný a úplný výber cla [pozri v tomto zmysle rozsudok z 8. marca 2022, Komisia/Spojené kráľovstvo (Boj proti podvodom pri podhodnotení),
C‑213/19
,
EU:C:2022:167
, body
až
a citovanú judikatúru].
Pokiaľ ide o štatistické údaje zaznamenané na úrovni Únie, najmä tie, ktoré sú uvedené v písomných pripomienkach predložených Súdnemu dvoru, nie je isté, či tieto údaje nevyhnutne obsahujú informácie, ktoré môžu byť použité na určenie colnej hodnoty podľa článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu z dôvodu ich agregovaného charakteru a ich dôvernej povahy.
V tejto súvislosti treba uviesť, že nariadenie č. 515/97 zavádza na základe svojej hlavy V colný informačný systém spočívajúci v centrálnom databázovom systéme prístupnom prostredníctvom terminálov umiestnených v každom členskom štáte a v Komisii. Z článku 24 písm. g) tohto nariadenia, ako aj z odôvodnenia 1 vykonávacieho nariadenia 2016/346 však vyplýva, že príslušné orgány členských štátov dopĺňajú colný informačný systém o informácie o príslušných udalostiach, ako je zaistenie alebo zadržanie tovaru. Colný informačný systém teda neobsahuje informácie týkajúce sa každej operácie colného odbavenia tovaru na colnom území Únie, z ktorej by príslušné orgány mohli v každom prípade extrahovať údaje potrebné na určenie colnej hodnoty tovaru v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu.
Podobne z článkov 5, 6 a 8 nariadenia č. 471/2009 vyplýva, že členské štáty poskytujú Eurostatu súhrnné údaje týkajúce sa dovozov, vyjadrené v hodnote a členené podľa kódu tovaru. Ako však bolo uvedené v bodoch 36 a 37 tohto rozsudku, určenie colnej hodnoty podľa článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu vyžaduje preskúmanie takých informácií, akými sú fyzické vlastnosti, kvalita, dobrá povesť, zameniteľnosť tovaru, ako aj obchodná úroveň zohľadňovaného predaja.
V dôsledku toho, ako tvrdí maďarská vláda, sa nezdá, že by údaje, ktoré členské štáty poskytli Eurostatu podľa nariadenia č. 471/2009, samy osebe umožňovali colnému orgánu určiť colnú hodnotu v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu.
Tak je to aj v prípade akejkoľvek databázy vypracovanej na úrovni Únie, ktorá obsahuje informácie významné z colného hľadiska, ako sú sadzby, pravidlá pôvodu, dodatočné dane, clá a poplatky, dovozné postupy a formality, požiadavky na výrobky, prekážky obchodu a štatistiky obchodných tokov bez toho, aby poskytovala presné informácie umožňujúce určiť colnú hodnotu v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu.
Navyše povinnosť odôvodnenia, ktorú majú colné orgány pri vykonávaní colného kódexu, má vplyv na možnosť využívania databáz spravovaných útvarmi a agentúrami Únie na účely predchádzania podvodom.
Podľa článku 6 ods. 3 colného kódexu totiž rozhodnutia colných orgánov vydané v písomnej forme, ktorými boli žiadosti zamietnuté alebo ktoré sú v neprospech osôb, musia obsahovať odôvodnenie.
Povinnosť odôvodnenia, ktorú majú colné orgány pri vykonávaní colného kódexu, tak musí v prvom rade umožniť jasne a jednoznačne uviesť dôvody, ktoré ich viedli k vylúčeniu jednej alebo viacerých metód určenia colnej hodnoty, v prejednávanom prípade metódy určenia hodnoty podľa článku 29 colného kódexu (pozri v tomto zmysle rozsudok z 9. novembra 2017, LS Customs Services,
C‑46/16
,
EU:C:2017:839
, bod
).
V druhom rade táto povinnosť znamená, že uvedené orgány sú povinné uviesť vo svojom rozhodnutí, ktorým sa stanovuje výška dlžného dovozného cla, údaje, na základe ktorých bola colná hodnota tovaru vypočítaná, v danom prípade na základe článku 30 ods. 2 colného kódexu, jednak aby sa adresátovi rozhodnutia umožnilo brániť svoje práva za najlepších možných podmienok a pri plnej znalosti veci sa rozhodnúť, či je potrebné podať opravný prostriedok proti tomuto rozhodnutiu, a jednak aby sa súdom umožnilo vykonať preskúmanie zákonnosti uvedeného rozhodnutia (pozri v tomto zmysle rozsudok z 9. novembra 2017, LS Customs Services,
C‑46/16
,
EU:C:2017:839
, bod
).
Aj keby sa mohli ukázať ako užitočné na určenie colnej hodnoty dôverné materiály pochádzajúce z databázy, ktorej cieľom je prostredníctvom štatistického prieskumu odhaliť obchodné modely, ktoré môžu predstavovať prípady podvodu, nemôžu byť súčasťou odôvodnenia vyžadovaného článkom 6 ods. 3 colného kódexu. V dôsledku toho databáza, z ktorej tieto informácie vyplývajú, nemôže byť považovaná za databázu slúžiacu colným orgánom na účely určenia colnej hodnoty v zmysle článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu.
Úvahy uvedené v bodoch 42 až 55 tohto rozsudku však nebránia colnému orgánu členského štátu v tom, aby v závislosti od okolností jednotlivého prípadu a vzhľadom na jeho povinnosť náležitej starostlivosti zaslal colným orgánom iných členských štátov alebo útvarom a agentúram Únie príslušné žiadosti s cieľom získať dodatočné informácie potrebné na určenie colnej hodnoty (pozri analogicky rozsudok z 9. novembra 2017, LS Customs Services,
C‑46/16
,
EU:C:2017:839
, bod
), pod podmienkou, že sa s nimi bude môcť dotknutý hospodársky subjekt oboznámiť podľa článku 6 ods. 3 colného kódexu.
Vzhľadom na všetky vyššie uvedené úvahy treba na prvú a druhú otázku odpovedať tak, že článok 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že pri určovaní colnej hodnoty podľa tohto ustanovenia sa colný orgán členského štátu môže obmedziť na použitie informácií uvedených vo vnútroštátnej databáze, ktorú dopĺňa a spravuje, a ak mu tieto informácie postačujú na daný účel, potom sa nemusí obrátiť na colné orgány iných členských štátov alebo na inštitúcie, útvary a agentúry Únie so žiadosťou, aby mu sprístupnili nimi zozbierané informácie, ale ak nejde o tento prípad, má uvedený colný orgán možnosť obrátiť sa na tieto orgány alebo tieto inštitúcie, útvary a agentúry so žiadosťou o dodatočné informácie s cieľom uskutočniť toto určenie hodnoty.
O tretej otázke
Svojou treťou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu vykladať v tom zmysle, že colný orgán členského štátu môže pri určovaní colnej hodnoty vylúčiť prevodné hodnoty iných operácií žiadateľa o colné odbavenie, aj keď uvedené hodnoty predtým nespochybnil ani tento colný orgán, ani colné orgány iných členských štátov.
Z článku 150 ods. 5 a článku 151 ods. 5 vykonávacieho nariadenia vyplýva, že prevodná hodnota rovnakého alebo podobného tovaru je colnou hodnotou vopred určenou podľa článku 29 colného kódexu iného tovaru, ktorý je rovnaký alebo podobný s tovarom, ktorý sa má ohodnotiť.
Tieto ustanovenia však nevylučujú, aby sa na účely určenia colnej hodnoty v súvislosti s daným dovozom v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu zohľadnili prevodné hodnoty stanovené podľa článku 29 tohto kódexu týkajúce sa iných dovozov uskutočnených tým istým hospodárskym subjektom.
Podľa článku 78 ods. 1 a 2 colného kódexu však colný orgán môže po prepustení tovaru opraviť colné vyhlásenie a/alebo kontrolovať obchodné doklady a iné údaje týkajúce sa dovozných operácií predmetného tovaru. Okrem toho z článku 221 ods. 3 colného kódexu vyplýva, že suma cla, takto pôvodne určená, ako aj suma prípadne stanovená po oprave alebo kontrole, musí byť oznámená dlžníkovi v lehote troch rokov odo dňa vzniku colného dlhu.
Napokon z článku 181a vykonávacieho nariadenia vyplýva, že ak má colný orgán oprávnené pochybnosti o tom, že deklarovaná hodnota dovážaného tovaru predstavuje celkovú zaplatenú sumu alebo sumu, ktorá sa má zaplatiť, a ak tieto pochybnosti pretrvávajú aj po prípadnom požiadaní o predloženie všetkých doplňujúcich informácií alebo dokumentov a po tom, ako dotknutá osoba dostala primeranú príležitosť na vyjadrenie svojho stanoviska v súvislosti s dôvodmi uvedených pochybností, môže tento orgán deklarovanú cenu zamietnuť (rozsudok zo 16. júna 2016, EURO 2004. Hungary,
C‑291/15
,
EU:C:2016:455
, bod
).
Zo všetkých ustanovení uvedených v bodoch 59 až 62 tohto rozsudku vyplýva, že pri určení colnej hodnoty vo vzťahu k danému dovozu v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu môže colný orgán členského štátu vylúčiť colné hodnoty deklarované pri iných dovozoch do uvedeného členského štátu uskutočnených rovnakým hospodárskym subjektom pod podmienkou, že ich uvedený orgán vopred spochybní v súlade s článkom 78 ods. 1 a 2 colného kódexu v lehotách stanovených článkom 221 colného kódexu postupom upraveným v článku 181a vykonávacieho nariadenia.
Situácia je odlišná, ak dotknutý hospodársky subjekt uplatňuje prevodné hodnoty týkajúce sa dovozov uskutočnených v iných členských štátoch. Keďže colný orgán členského štátu nie je schopný ovplyvniť výbery colných orgánov iných členských štátov, pokiaľ ide o uplatnenie článku 181a vykonávacieho nariadenia vo vzťahu k jednému dovozu alebo viacerým dovozom, skutočnosť, že tieto posledné uvedené orgány nespochybnili predmetné prevodné hodnoty, nemôže sama osebe zabrániť prvému uvedenému colnému orgánu v posúdení hodnovernosti prevodných hodnôt, na ktoré sa odvoláva dovozca. V takom prípade si tento orgán zachováva možnosť vylúčiť colné hodnoty deklarované pri iných dovozoch, ktoré ten istý subjekt uskutočnil v iných členských štátoch, avšak pod podmienkou, že toto vylúčenie odôvodní spôsobom, ktorý je v súlade s článkom 6 ods. 3 colného kódexu odkazom na skutočnosti vplývajúce na hodnovernosť predmetných prevodných hodnôt.
Vzhľadom na všetky tieto úvahy treba na tretiu otázku odpovedať tak, že článok 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že colný orgán členského štátu môže pri určovaní colnej hodnoty vylúčiť prevodné hodnoty týkajúce sa iných operácií žiadateľa o colné odbavenie, aj keď uvedené hodnoty neboli spochybnené ani týmto colným orgánom, ani colnými orgánmi iných členských štátov, pod podmienkou, že jednak vo vzťahu k prevodným hodnotám týkajúcim sa dovozov uskutočnených v tomto členskom štáte ich uvedený orgán vopred spochybní v súlade s článkom 78 ods. 1 a 2 colného kódexu v lehotách stanovených článkom 221 colného kódexu postupom upraveným v článku 181a vykonávacieho nariadenia a že jednak tento orgán vylúčenie prevodných hodnôt týkajúcich sa dovozov uskutočnených v iných členských štátoch odôvodní spôsobom, ktorý je v súlade s článkom 6 ods. 3 colného kódexu odkazom na skutočnosti vplývajúce na ich hodnovernosť.
O štvrtej otázke
Svojou štvrtou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má pojem tovar predávaný na vývoz „v rovnakej alebo približne rovnakej dobe“ ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota, použitý v článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu, vykladať v tom zmysle, že pri určovaní colnej hodnoty podľa tohto ustanovenia sa colný orgán môže obmedziť na použitie údajov o prevodných hodnotách vzťahujúcich sa na obdobie 90 dní, z ktorých 45 dní pripadá na dobu pred colným odbavením a 45 dní na dobu po colnom odbavení.
Ako už bolo uvedené v bode 34 tohto rozsudku, cieľom ustanovení týkajúcich sa určovania colnej hodnoty je vytvoriť spravodlivý, jednotný a nestranný systém, ktorý by vylučoval uplatňovanie svojvoľných alebo fiktívnych colných hodnôt. Colná hodnota musí teda odrážať skutočnú hospodársku hodnotu dovezeného tovaru a zohľadňovať všetky zložky tohto tovaru, ktoré majú hospodársku hodnotu.
V tomto kontexte sú colné orgány povinné, ako bolo uvedené v bode 38 tohto rozsudku, využiť všetky zdroje informácií a databázy, ktoré majú k dispozícii, aby čo najpresnejšie a čo najbližšie ku skutočnosti stanovili colnú hodnotu.
Povinnosť colných orgánov určiť colnú hodnotu na základe prevodnej hodnoty rovnakého alebo podobného tovaru predávaného na vývoz „v rovnakej alebo približne rovnakej dobe“ ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota, treba chápať s ohľadom na tieto ciele.
Cieľom požiadavky spočívajúcej v zohľadnení prevodnej hodnoty tovaru predávaného na vývoz „v rovnakej alebo približne rovnakej dobe“, ako je tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota, je najmä zabezpečiť, aby sa zohľadnili transakcie, ktoré sa uskutočnili v čase, ktorý je dostatočne blízky dátumu vývozu, aby sa zabránilo riziku podstatnej zmeny obchodných praktík a trhových podmienok, ktoré ovplyvňujú ceny tovaru, pri ktorom sa určuje colná hodnota.
Colný orgán tak v zásade môže zohľadniť len prevodnú hodnotu rovnakého alebo podobného tovaru predávaného na vývoz do Únie počas obdobia ním stanoveného na 90 dní, z ktorých 45 dní pripadá na dobu pred colným odbavením a 45 dní na dobu po colnom odbavení tovaru, ktorého colná hodnota sa má určiť. Zdá sa totiž, že toto obdobie je dostatočne blízke dátumu vývozu, aby sa zabránilo riziku podstatnej zmeny obchodných praktík a trhových podmienok, ktoré ovplyvňujú ceny tovaru, ktorého colná hodnota sa má určiť. Ak teda uvedený orgán dospeje k záveru, že vývozné operácie týkajúce sa tovaru, ktorý je rovnaký alebo podobný tovaru, ktorého colná hodnota sa má určiť, uskutočnené počas tohto obdobia, mu umožňujú určiť colnú hodnotu tohto tovaru v súlade s článkom 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu, v zásade nemôže byť povinný rozšíriť svoje prešetrovanie tak, aby zahŕňalo vývozy rovnakého alebo podobného tovaru uskutočneného mimo tohto obdobia.
V prípade neexistencie vývozov rovnakého alebo podobného tovaru počas tohto obdobia 90 dní je úlohou colného orgánu preskúmať, či sa takéto vývozy uskutočnili počas dlhšieho obdobia, ale nie príliš vzdialeného dátumu vývozu tovaru, ktorého colná hodnota sa má určiť, pokiaľ počas tohto dlhšieho obdobia obchodné praktiky a trhové podmienky, ktoré ovplyvňujú ceny tovaru, ktorého colná hodnota sa má určiť, zostali v podstate rovnaké. Len v prípade, že colný orgán dospeje k záveru o neexistencii takýchto vývozov, ktorý podlieha preskúmaniu zo strany vnútroštátneho súdu, môže následne uplatniť ďalšie metódy určenia colnej hodnoty uvedené v článku 30 ods. 2 písm. c) a d) colného kódexu, alebo ak to nie je možné, uplatniť metódy uvedené v jeho článku 31.
Na štvrtú otázku teda treba odpovedať tak, že pojem tovar predávaný na vývoz „v rovnakej alebo približne rovnakej dobe“ ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota, uvedený v článku 30 ods. 2 písm. a) a b) colného kódexu, sa má vykladať v tom zmysle, že pri určovaní colnej hodnoty podľa tohto ustanovenia sa colný orgán môže obmedziť na použitie údajov o prevodných hodnotách vzťahujúcich sa na obdobie 90 dní, z ktorých 45 dní pripadá na dobu pred colným odbavením a 45 dní na dobu po colnom odbavení tovaru, pri ktorom sa určuje colná hodnota, pod podmienkou, že vývozné operácie do Únie tovaru, ktorý je rovnaký alebo podobný tovaru, ktorého colná hodnota sa má určiť, uskutočnené počas tohto obdobia, mu umožňujú určiť colnú hodnotu posledného uvedeného tovaru v súlade s týmto ustanovením.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (piata komora) rozhodol takto:

1.
Článok 30 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, sa má vykladať v tom zmysle, že pri určovaní colnej hodnoty podľa tohto ustanovenia sa colný orgán členského štátu môže obmedziť na použitie informácií uvedených vo vnútroštátnej databáze, ktorú dopĺňa a spravuje, a ak mu tieto informácie postačujú na daný účel, potom sa nemusí obrátiť na colné orgány iných členských štátov alebo na inštitúcie, útvary a agentúry Európskej únie so žiadosťou, aby mu sprístupnili nimi zozbierané informácie, ale ak nejde o tento prípad, má uvedený colný orgán možnosť obrátiť sa na tieto orgány alebo tieto inštitúcie, útvary a agentúry so žiadosťou o dodatočné informácie s cieľom uskutočniť toto určenie hodnoty.

2.
Článok 30 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia č. 2913/92 sa má vykladať v tom zmysle, že colný orgán členského štátu môže pri určovaní colnej hodnoty vylúčiť prevodné hodnoty týkajúce sa iných operácií žiadateľa o colné odbavenie, aj keď uvedené hodnoty neboli spochybnené ani týmto colným orgánom, ani colnými orgánmi iných členských štátov, pod podmienkou, že jednak vo vzťahu k prevodným hodnotám týkajúcim sa dovozov uskutočnených v tomto členskom štáte ich uvedený orgán vopred spochybní v súlade s článkom 78 ods. 1 a 2 nariadenia č. 2913/92 v lehotách stanovených článkom 221 tohto nariadenia postupom upraveným v článku 181a nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, zmeneného nariadením Komisie (ES) č. 3254/94 z 19. decembra 1994, a že jednak tento orgán vylúčenie prevodných hodnôt týkajúcich sa dovozov uskutočnených v iných členských štátoch odôvodní spôsobom, ktorý je v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia č. 2913/1992 odkazom na skutočnosti vplývajúce na ich hodnovernosť.

3.
Pojem tovar predávaný na vývoz „v rovnakej alebo približne rovnakej dobe“ ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota, uvedený v článku 30 ods. 2 písm. a) a b) nariadenia č. 2913/92, sa má vykladať v tom zmysle, že pri určovaní colnej hodnoty podľa tohto ustanovenia sa colný orgán môže obmedziť na použitie údajov o prevodných hodnotách vzťahujúcich sa na obdobie 90 dní, z ktorých 45 dní pripadá na dobu pred colným odbavením a 45 dní na dobu po colnom odbavení tovaru, pri ktorom sa určuje colná hodnota, pod podmienkou, že vývozné operácie do Európskej únie tovaru, ktorý je rovnaký alebo podobný tovaru, ktorého colná hodnota sa má určiť, uskutočnené počas tohto obdobia, mu umožňujú určiť colnú hodnotu posledného uvedeného tovaru v súlade s týmto ustanovením.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: maďarčina.