CELEX: 62020TJ0761
Riigihanked
Hankemenetlus
Hankemenetlustest kõrvale jätmine
Põhjendamatult madala maksumusega pakkumus
Katsed lubamatult mõjutada otsustusprotsessi
Teabevahetuseeskirjade rikkumine
Proportsionaalsus
Põhjendamiskohustus
Võimu kuritarvitamine
Lepinguväline vastutus

)
Esimesena palub hageja European Dynamics Luxembourg SA oma hagis tühistada ELTL artikli 263 alusel esiteks Euroopa Keskpanga (EKP) riigihankekomisjoni 1. oktoobri 2020. aasta otsus jätta IT‑rakenduste loomiseks vajalike teenuste ja tööde hankemenetlusest kõrvale tema pakkumused kolmele hankeosale (edaspidi „1. oktoobri 2020. aasta otsus“), teiseks EKP hangete vaidekomisjoni 9. detsembri 2020. aasta otsus (edaspidi „9. detsembri 2020. aasta otsus“) ja kolmandaks kõik sellega seotud EKP hilisemad otsused ning teisena palub hageja ELTL artikli 268 alusel hüvitist kahju eest, mida ta kandis selle kõrvalejätmise tõttu.
[…]
III.

Õiguslik käsitlus
A.

Tühistamisnõuded
[…]
1.

Sisulised küsimused
[…]
a)

Esimese väite kolmas osa, mille kohaselt EKP tegi ilmse hindamisvea, kui ta jättis otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g alusel koostoimes selle otsuse artikli 26 lõikega 1 hankemenetlusest kõrvale hageja pakkumused
[…]
1)

Otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g tõlgendamine
Otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punktis g on ette nähtud:
„EKP võib mis tahes ajal kõrvaldada osalemisest taotleja või pakkuja: […] g) kes võtavad ühendust teiste taotlejate või pakkujatega eesmärgiga piirata konkurentsi või püüavad ebakohaselt mõjutada hankemenetluse otsustamisprotsessi.“
Hageja sõnul kohaldatakse seda sätet üksnes taotlejate või pakkujate teabevahetusele teiste taotlejate või pakkujatega, mitte EKPga. Viimati nimetatu märgib aga, et seda sätet kohaldatakse kogu suhtluse kohta, sealhulgas taotlejate ja pakkujate ning hankija vahel, mis on seotud hankemenetluse otsustusprotsessiga ja mille eesmärk on mõjutada seda lubamatult ning häirida menetluse nõuetekohast läbiviimist.
Väljakujunenud kohtupraktikast tulenevalt peab liidu õiguse sätte tõlgendamisel arvestama mitte üksnes sätte sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa säte on (vt 7. juuni 2005. aasta kohtuotsus VEMW jt,
C‑17/03
,
EU:C:2005:362
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Esiteks tuleb otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g sõnastuse osas meelde tuletada, et liidu õigusakte koostatakse paljudes keeltes ja kõik keeleversioonid on autentsed, mistõttu eeldab liidu õigusnormi tõlgendamine eri keeleversioonide võrdlemist (6. oktoobri 1982. aasta kohtuotsus Cilfit jt,
283/81
,
EU:C:1982:335
, punkt
, ja 6. oktoobri 2005. aasta kohtuotsus Sumitomo Chemical ja Sumika Fine Chemicals vs. komisjon,
T‑22/02 ja T‑23/02
,
EU:T:2005:349
, punkt
).
Sellega seoses tuleb märkida, et teatud keeleversioonides, nagu hispaania‑, tšehhi‑, saksa‑, kreeka‑, inglis‑, portugali‑, slovaki‑ ja sloveenikeelses versioonis, on lause „võtavad ühendust teiste taotlejate või pakkujatega eesmärgiga piirata konkurentsi või püüavad ebakohaselt mõjutada hankemenetluse otsustamisprotsessi“ süntaks jagatud kaheks osaks, mis on seotud sidesõnaga „või“ järgmiselt: „võtavad ühendust teiste taotlejate või pakkujatega eesmärgiga piirata konkurentsi“ (esimene juhtum) või „püüavad ebakohaselt mõjutada hankemenetluse otsustamisprotsessi“ (teine juhtum). Tegusõna „püüdma“ vorm kindla kõneviisi olevikus ja mitmuse kolmandas isikus võimaldab välistada selle seostamise nimisõnaga „eesmärk“ ja viitab seega sellele, et selle lause teine lauseosa ei ole seatud sõltuvusse esimesest. See näitab, et tegemist on kahe erineva juhtumiga, millest esimene on paigutatud enne sõna „või“ ja puudutab teiste taotlejate või pakkujatega ühenduse võtmist konkurentsi piiramise eesmärgil ning teine juhtum, mis on paigutatud pärast sõna „või“, puudutab püüet mõjutada lubamatult hankemenetluses otsuste tegemist.
Need on näited sellest, et otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g võib mõista nii, et teine ettenähtud juhtum ei piirdu taotlejate või pakkujate suhtlusega nende konkurentidega, vaid puudutab üldisemalt kõiki vahendeid, mille eesmärk on otsustusprotsessi lubamatu mõjutamine. Niisiis on nendes keeleversioonides asjaomases sättes silmas peetud kahte juhtumit, mil taotleja või pakkuja jäetakse hankemenetlusest kõrvale. Esimesel neist juhtumitest võtab taotleja või pakkuja konkurentsi piiramise eesmärgil ühendust teiste taotlejate või pakkujatega. Teisel juhtumil püüab taotleja või pakkuja lubamatult mõjutada hankemenetluses otsuste tegemist mis tahes viisil.
Siiski viitab teistes keeleversioonides kõnealuse lause süntaktiline ülesehitus sellele, et hankemenetlusest kõrvalejätmise juhtum hõlmab üksnes taotlejaid või pakkujaid, kes võtavad ühendust teiste taotlejate või pakkujatega eesmärgiga piirata konkurentsi või püüavad lubamatult mõjutada otsuste tegemist hankemenetluses. Näiteks prantsuskeelses versioonis kasutatakse tegusõna
tenter
infinitiivis nii, et see on seotud eessõnafraasiga
aux fins de
, samamoodi nagu tegusõna
restreindre
, mis on samuti infinitiivis (
[…] aux fins de restreindre la concurrence ou de tenter d’influencer la prise de décision dans la procédure de passation de marché
). Vastasel juhul pöörataks tegusõna
tenter
sarnaselt tegusõnaga
contacter
kindla kõneviisi olevikus ja mitmuse kolmandas isikus järgmiselt:
[…] ou tentent d’influencer indûment […]
. Bulgaaria‑, itaalia‑, hollandi‑ ja poolakeelne versioon väljendavad sama mõtet.
Kuna otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g grammatiline tõlgendamine ei anna kuigi selget teavet, sest keeleversioonid erinevad üksteisest teatud määral, siis tuleb meeles pidada, et kui liidu õigusakti keeleversioonides on erinevusi, tuleb sätet tõlgendada, lähtudes selle õigusakti kontekstist ja eesmärkidest, milles see esineb (vt selle kohta 24. oktoobri 1996. aasta kohtuotsusKraaijeveld jt,
C‑72/95
,
EU:C:1996:404
, punkt
; 24. veebruari 2000. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa,
C‑434/97
,
EU:C:2000:98
, punkt
, ja 7. detsembri 2000. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon,
C‑482/98
,
EU:C:2000:672
, punkt
).
Teiseks, mis puudutab otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g teleoloogilist tõlgendamist, siis tuleb märkida, et selles punktis nimetatud hankemenetlusest kõrvale jätmise aluse eesmärk on tagada taotlejatele võrdsed võimalused vastavalt võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise, diskrimineerimiskeelu ja ausa konkurentsi üldpõhimõttele, mis vastavalt nimetatud otsuse EKP/2016/2 artikli 3 lõikele 1 kehtivad ühelt poolt EKP suhtes, kui ta viib läbi hankemenetluse, ja teiselt poolt tuleb neid järgida kogu hankemenetluse jooksul. Ent eespool nimetatud üldpõhimõtted võivad saada kahjustatud mitte üksnes juhul, kui taotlejad või pakkujad suhtlevad omavahel konkurentsi piiramise eesmärgil, vaid ka juhul, kui taotleja või pakkuja püüab hankemenetluses otsuste tegemist muul viisil lubamatult mõjutada. Kui otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g tõlgendada nii, et see ei viita viimati nimetatud juhtumile, läheks see vastuollu selle sätte aluseks oleva eesmärgiga.
Kolmandaks tuleb seoses kontekstipõhise tõlgendamisega märkida, et otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g lause teise lauseosa sõnastus on sarnane Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (
ELT 2014, L 94, lk 65
) (muudetud) artikli 57 lõike 4 punktiga i, mis näeb ette, et „[a]valiku sektori hankija võib jätta ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvale või liikmesriigid võivad temalt nõuda ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmist, kui ettevõtja on ühes järgmises olukorras: […] i) ettevõtja on tegutsenud eesmärgiga mõjutada lubamatul viisil avaliku sektori hankija otsustusprotsessi, saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda talle põhjendamatu eelise hankemenetluses, või hooletusest esitada eksitavat teavet, mis võib oluliselt mõjutada kõrvaldamise, valiku või lepingu sõlmimise kohta tehtavaid otsuseid. […]“. Viitega asjaolule, et ettevõtja mõjutab lubamatult hankija otsustusprotsessi, ei piiranud liidu seadusandja seda kõrvalejätmise alust üksnes taotlejate või pakkujate suhtlusega teiste taotlejate või pakkujatega.
Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kohtupraktikast tuleneb, et olgugi et ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankedirektiivid reguleerivad ainult selliseid hankeid, mille korraldajad on liikmesriikide üksused või hankijad, ja neid ei saa vahetult kohaldada liidu haldusasutuste hangetele, võib neis direktiivides kehtestatud normidele või neis väljendatud põhimõtetele siiski tugineda asjaomaste haldusasutuste vastu, kui ilmneb, et need normid ja põhimõtted ise on vaid liidu haldusasutuste suhtes vahetult kohaldatavate aluslepingu aluspõhimõtete ja õiguse üldpõhimõtete konkreetne väljendus. Nimelt on õiguse ühetaoline kohaldamine õigusel rajanevas ühenduses üks põhinõuetest ja iga õigussubjekt peab järgima õiguspärasuse põhimõtet. Niisiis on institutsioonid kohustatud järgima aluslepingu norme ja institutsioonide suhtes kohaldatavaid õiguse üldpõhimõtteid samamoodi nagu iga teine õigussubjekt (vt 10. novembri 2017. aasta kohtuotsus Jema Energy vs. Entreprise commune Fusion for Energy,
T‑668/15
, ei avaldata,
EU:T:2017:796
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Lisaks olgu märgitud, et nendes direktiivides kehtestatud normidele või neis väljendatud põhimõtetele võib tugineda liidu haldusasutuse vastu juhul, kui see võtab oma funktsionaalset ja institutsioonilist sõltumatust kasutades ja talle ELi toimimise lepinguga antud volituste piires vastu õigusakti, milles viidatakse tema enda huvides korraldatava hankemenetluse puhul otseselt teatud normidele või teatud põhimõtetele, mis on esitatud kõnealustes direktiivides ja mille tulemusel kohaldatakse neid norme ja põhimõtteid
patere legem quam ipse fecisti
(allu enda kehtestatud seadusele) printsiibi kohaselt. Kui asjaomane akt vajab tõlgendamist, siis tuleb seda teha, niivõrd kui see on võimalik, liidu õigust ühetaoliselt kohaldades ja kooskõlas EL toimimise lepingu sätete ja õiguse üldpõhimõtetega (vt 10. novembri 2017. aasta kohtuotsus Jema Energy vs. Entreprise commune Fusion for Energy,
T‑668/15
, ei avaldata,
EU:T:2017:796
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Käesoleval juhul tuleb märkida, et direktiivi 2014/24 kohaldamine EKP suhtes on otsuse EKP/2016/2 põhjenduses 3 sõnaselgelt välistatud. Otsuse põhjenduses 4 on siiski täpsustatud, et EKP võtab arvesse hankesätete üldpõhimõtteid, mis on kajastatud direktiivis 2014/24 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (
ELT 2012, L 298, lk 1
; parandus
ELT 2015, L 115, lk 43
), ja millest mõned on loetletud eespool punktis 59. Lisaks on otsuses EKP/2016/2 palju viidatud direktiivi 2014/24 sätetele.
Kuigi otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punktis g ei ole küll sõnaselget viidet direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 4 punktile i, väljendab viimati nimetatud säte siiski riigihankeõiguse üldpõhimõtteid, sealhulgas eelkõige võrdsete võimaluste ja pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna selles sättes ette nähtud kõrvalejätmise aluse eesmärk on takistada igasugust katset mõjutada lubamatult otsuste tegemist hankemenetluses mis tahes viisil, et tagada taotlejate või pakkujate võrdne kohtlemine ja seega neile võrdsed võimalused (vt selle kohta 10. novembri 2017. aasta kohtuotsus Jema Energy vs. Entreprise commune Fusion for Energy,
T‑668/15
, ei avaldata,
EU:T:2017:796
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g teleoloogilisest ja kontekstipõhisest tõlgendamisest nähtub seega, et see säte käsitleb kahte eraldiseisvat hankemenetlusest kõrvalejätmise juhtumit, millest teine on vastupidi hageja väidetele kohaldatav ka taotlejate või pakkujate poolt hankijaga ühenduse võtmisele, mille eesmärk on mõjutada lubamatult otsustusprotsessi hankemenetluses.
Eeltoodut arvestades tuleb asuda seisukohale, et otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g tuleb tõlgendada nii, et EKP võib igal ajal hankemenetlusest kõrvale jätta taotlejad või pakkujad, kes püüavad lubamatult mõjutada otsuste tegemist hankemenetluses.
Nüüd tuleb lähemalt analüüsida mõistet „lubamatu mõjutamise katse“, mida pooled samuti erinevalt tõlgendavad.
Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et otsus EKP/2016/2 ei sisalda selle mõiste määratlust.
Tegusõna „püüdma“ kasutamine jätab siiski mulje, et selle mõiste ulatus on analoogne direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 4 punktis i kasutatud mõistega, mis – nagu on märgitud eespool punktis 60 – hõlmab kõiki ettevõtjaid, kes on „tegutsenud eesmärgiga“ mõjutada hankija otsustusprotsessi. Tegusõna „püüdma“ viitab samamoodi nagu „tegutsema eesmärgiga“ vahendile, mitte tulemusele. Sellest järeldub, et ainuüksi juba asjaolu, et taotleja või pakkuja on püüdnud erinevate vahendite abil mõjutada otsustusprotsessi, ilma et oleks saavutanud oodatud tulemuse, on piisav otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g lause teise lauseosa kohaldamisalasse kuulumiseks.
Tuleb siiski rõhutada, et kõnealuses sättes on täpsustatud, et katse mõjutada otsuste tegemist hankemenetluses peab olema tehtud „ebakohaselt“, see tähendab vastuolus kehtivate õigusnormidega.
Lõpuks tuleb märkida, et lubamatu mõjutamise katse peab otsuse EKP/2016/2 artikli 30 lõike 5 punkti g kohaselt puudutama otsustusprotsessi hankemenetluses. Otsustusprotsessi all mõistetakse kogu etappi, mille vältel hankija hindab hankemenetluses erinevate taotlejate või pakkujate esitatud pakkumusi, et valmistada ette hankemenetlusest kõrvale jätmise, kvalifitseerimise või edukaks tunnistamise otsused. See protsess algab seega pakkumuste esitamisest ja hõlmab kõiki järjestikusi etappe kuni nimetatud otsuste vastuvõtmiseni. Eelkõige hõlmab see protsess hankija poolt põhjendamatult madala maksumusega näivate pakkumuste uurimist, mille lõpus võib hankija EKP/2016/2 artikli 33 lõike 2 alusel pärast pakkuja antud täiendava teabe läbivaatamist tema pakkumused tagasi lükata, muu hulgas juhul, kui antud teave ei ole madala hinna või kulude selgitamiseks piisav või kui pakkumus ja täiendavalt antud teave ei taga piisavalt hankelepingu nõuetekohast täitmist. Nimetatud uurimine ei kujuta endast eraldiseisvat menetlust, vaid pakkumuste hindamise ühte etappi.
[…]

Esitatud põhjendustest lähtudes,
ÜLDKOHUS (kümnes koda)
otsustab:

1.
Jätta hagi rahuldamata.

2.
Mõista kohtukulud välja European Dynamics Luxembourg SA-lt.

Kornezov
Buttigieg
Hesse
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 5. oktoobril 2022 Luxembourgis.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.
(
)	Esitatud on üksnes kohtuotsuse need punktid, mille avaldamist peab Üldkohus otstarbekaks.