CELEX: 62016TJ0208
Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra
Kvietimai teikti pasiūlymus ir siūlyti su tuo susijusią veiklą pagal EMTT 2015 m. darbo programą
Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (2014
2020 m.)
„Horizontas 2020“
EMTTVĮ sprendimas, kuriuo ieškovo pasiūlymas pripažintas neatitinkančiu reikalavimų
Projektas, susijęs su matematinių algoritmų identifikavimu, padedančiu skaityti ir analizuoti tam tikrus senovės rankraščius
Piktnaudžiavimas įgaliojimais
Faktinė klaida
Teisės klaida
Akivaizdi vertinimo klaida

Ginčo aplinkybės
Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“
Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ sukurta remiantis SESV 173 ir 182 straipsniais, 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (
OL L 347, 2013, p. 104
), ir 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (
OL L 347, 2013, p. 81
).
Šioje programoje,
inter alia
, numatyta, kad Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) koordinuoja ir finansuoja mokslinių tyrimų projektus pagal kvietimus teikti pasiūlymus.
Reglamento Nr. 1290/2013 11 straipsnio „Kvietimai teikti pasiūlymus“ 1 dalyje nurodyta:
„Kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami <…> visų pirma atsižvelgiant į skaidrumo, nediskriminavimo ir lankstumo poreikius, atitinkančius įvairialypį mokslinių tyrimų ir inovacijų sektorių pobūdį.“
Reglamento Nr. 1290/2013 15 straipsnis „Atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijai“ išdėstytas taip:
„1.   Pateikti pasiūlymai vertinami remiantis šiais dotacijų skyrimo kriterijais:
a)
pažangumo;
b)
poveikio;
c)
įgyvendinimo kokybės ir veiksmingumo.
2.   Europos mokslinių tyrimų tarybos mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų pasiūlymams taikomas tik 1 dalies a punkte nurodytas kriterijus.
<…>
6.   Pasiūlymai suskirstomi pagal vertinimo rezultatus. Atranka vykdoma remiantis tuo suskirstymu.
7.   Vertinimą atlieka nepriklausomi ekspertai.
<…>“
Reglamento Nr. 1290/2013 16 straipsnis susijęs su vertinimo persvarstymo procedūra. Tame straipsnyje numatyta:
„1.   Pareiškėjams, manantiems, kad jų pasiūlymas įvertintas ne pagal tvarką, nustatytą šiuo reglamentu, ne pagal atitinkamą darbo programą, darbo planą ar kvietimu teikti pasiūlymus nustatytą tvarką, Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga taiko skaidrią vertinimo persvarstymo procedūrą.
2.   Persvarstymo prašymas siejamas su konkrečiu pasiūlymu ir pasiūlymo koordinatoriaus pateikiamas per 30 dienų nuo dienos, kurią Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga informuoja koordinatorių apie vertinimo rezultatus.
3.   Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga yra atsakinga už 2 dalyje nurodyto prašymo nagrinėjimą. Nagrinėjami tik procedūriniai vertinimo aspektai, bet ne pasiūlymo pranašumas.
4.   Iš Komisijos darbuotojų ar atitinkamos finansavimo įstaigos darbuotojų sudarytas vertinimo persvarstymo komitetas pateikia nuomonę dėl vertinimo eigos procedūrinių aspektų. Komitetui pirmininkauja Komisijos arba atitinkamos finansavimo įstaigos pareigūnas, dirbantis kitame padalinyje nei tas, kuris atsakingas už kvietimą teikti pasiūlymus. Komitetas gali rekomenduoti:
a)
kad pasiūlymą iš naujo įvertintų pirmiausia ankstesniame vertinime nedalyvavę vertintojai;
b)
patvirtinti pirminį vertinimą.
5.   Remdamasi 4 dalyje nurodyta rekomendacija Komisija ar atitinkama finansavimo įstaiga priima sprendimą ir apie jį praneša pasiūlymo koordinatoriui. Komisija arba atitinkama finansavimo įstaiga tokį sprendimą priima nepagrįstai nedelsdama.
6.   Persvarstymo procedūra nestabdo pasiūlymų, kurių persvarstymo neprašyta, atrankos eigos.
7.   Persvarstymo procedūra neužkerta kelio kitiems veiksmams, kurių dalyvis gali imtis pagal Sąjungos teisę.“
Reglamento Nr. 1290/2013 17 straipsnis „Klausimai ir skundai“ išdėstytas taip:
„1.   Komisija užtikrina, kad būtų nustatyta tvarka, pagal kurią dalyviai gali pateikti klausimus ar skundus, susijusius su jų dalyvavimu programoje „Horizontas 2020“.
2.   Komisija užtikrina, kad informacija apie tai, kaip registruoti pastabas, klausimus ar skundus, būtų pateikta visiems dalyviams ir būtų skelbiama internete.“
Reglamento Nr. 1290/2013 20 straipsnio „Laikas iki dotacijos suteikimo“ 2 dalies a punkte numatyta, kad pareiškėjai turi būti informuoti apie jų paraiškų mokslinio vertinimo rezultatus ne daugiau kaip per penkių mėnesių laikotarpį nuo galutinės išsamių pasiūlymų pateikimo datos.
Europos Komisija pavedė valdymo užduotis pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“ EMTT vykdomajai įstaigai (EMTTVĮ).
Teisinis vykdomųjų įstaigų valdymo reglamentavimas nustatytas 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 58/2003, nustatančiame vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (
OL L 11, 2003, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 235).
Reglamento Nr. 58/2003 22 straipsnyje numatyta galimybė pareikšti administracinį skundą, kad Komisija atliktų teisėtumo kontrolę.
Atrankos kriterijai ir vertinimo procedūra dėl 2015 m. kvietimų teikti pasiūlymus
2015 m. kvietimų teikti pasiūlymus atrankos kriterijai ir vertinimo procedūros buvo nustatytos 2015 m. EMTT darbo programoje ir pasiūlymų teikimo ir susijusių vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo procedūrų, taikomų specialiajai programai „Horizontas 2020“, taisyklėse (toliau – EMTT taisyklės), patvirtintose 2014 m. balandžio 15 d. Komisijos sprendimu C(2014) 2454
final
dėl EMTT taisyklių.
Be to, prie kvietimų teikti pasiūlymus pridedama informacija pareiškėjams, atsiliepusiems į kvietimus teikti pasiūlymus dėl dotacijų (toliau – informacija pareiškėjams).
EMTT darbo programoje nurodyta, kad visų EMTT mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams skirtų dotacijų atveju pažangumas yra vienintelis kriterijus vertinant ne tik mokslinio tyrimo projekto naujoviškumą, užmojį ir galimybes, bet ir pagrindinio tyrėjo kompetenciją, kūrybiškumą ir dalyvavimą.
Vertinimo procedūra aprašyta EMTT taisyklių 3.6–3.8 punktuose ir apima du etapus. Tik paraiškoms, sėkmingai perėjusioms pirmąjį etapą, leidžiama dalyvauti antrajame. Pirmajame etape vertinama projekto santrauka, kurioje aprašomas projektas (
extended synopsis
), pagrindinio tyrėjo patirtis ir gyvenimo aprašymas. Tik antrajame etape nagrinėjama ir vertinama visa paraiška, t. y. išsamus mokslinio tyrimų projektas (
scientific proposal
). Ši informacija, be kita ko, apibendrinta informacijoje pareiškėjams, taip pat pridėta prie kvietimo teikti pasiūlymus.
Be to, EMTT taisyklių 3.6.1 punkto dvyliktoje pastraipoje nurodyta:
„Ekspertų grupės atliktas pasiūlymo vertinimas ir jo vieta suskirstyme turi būti pagrįsti individualiais vertinimais ir diskusijomis ekspertų grupėje ir priimti balsų dauguma. Grupės vertinimo fazės rezultatas yra suskirstymas. Galutiniame tarpusavio vertinimo etape grupė nustato, kuriuos pasiūlymus reikėtų rekomenduoti finansuoti, jei pakanka lėšų.“
Iš to paties EMTT taisyklių 3.6.2 punkto matyti, kad, jei numatyta EMTT darbo programoje, grupės vertinimas gali apimti pokalbį su pagrindiniu tyrėju.
Be to, informacijos pareiškėjams 1.2.5 punkte nustatyta:
„<…> Atkreipkite dėmesį į tai, kad atskirų vertintojų pastabos nebūtinai turi sutapti – nesutarimai ir skirtingos nuomonės dėl pasiūlymo vertės yra „mokslinio metodo dalis“ ir yra teisėti.
Be to, EMTT ekspertų grupės pozicija gali skirtis nuo kiekvieno individualaus vertintojo pastabose išdėstytos pozicijos. Taip yra, pavyzdžiui, tuo atveju, kai per grupės diskusiją išaiškėja didelių pasiūlymo trūkumų, kurių nenustatė individualūs vertintojai. Grupės pastabos atspindi visos grupės bendru sutarimu priimtą sprendimą, atsižvelgiant į ankstesnius individualius nepriklausomų vertintojų, kurie gali būti ekspertai ar grupės nariai, kuriems nemokama, atliktus nuotolinius vertinimus, ir remiantis per grupės susitikimą vykstančia išsamia diskusija, ir atsižvelgiant į kitus pasiūlymus atliktu suskirstymu.
Atlikus tarpusavio vertinimą pagal EMTT taisyklių 3.8 punktą EMTTVĮ informuoja pareiškėjus apie vertinimo rezultatus „pranešimu“, skirtu pagrindiniam tyrėjui ir pareiškėjui, juridiniam asmeniui.
Vertinimo persvarstymo procedūra
Pagal EMTT taisyklių 3.9 punktą vidaus persvarstymo komitetui gali būti pateiktas prašymas persvarstyti vertinimą.
EMTT taisyklių 3.9 punkto penktoje pastraipoje nurodyta:
„<…> Persvarstymo komiteto vaidmuo – užtikrinti nuoseklų tokių prašymų teisinį išaiškinimą ir vienodą požiūrį į pareiškėjus. Jis pateikia specialią nuomonę dėl vertinimo proceso įgyvendinimo remdamasis visa turima informacija, susijusia su pasiūlymu ir jo vertinimu. Jis dirba savarankiškai. Vis dėlto komitetas pats nevertina pasiūlymo. Jei mano, kad vertinimo procese buvo trūkumų, kurie galėjo turėti įtakos sprendimui dėl pasiūlymo nefinansavimo, jis gali pasiūlyti, kad nepriklausomi ekspertai papildomai įvertintų visą pasiūlymą ar jo dalį. Pagal prašymo persvarstyti pobūdį komitetas gali išnagrinėti nepriklausomų ekspertų gyvenimo aprašymus, jų atskiras pastabas ir vertinimo ataskaitą. Komitetas nevertina tinkamos kvalifikacijos ekspertų grupių mokslinių sprendimų.
Atsižvelgdamas į šį persvarstymą, komitetas nurodo leidimus suteikiančiam pareigūnui, atsakingam už kvietimą teikti pasiūlymus, kokių veiksmų imtis. Jei persvarstymo komitetas mano, jog yra skundą pagrindžiančių įrodymų, jis gali siūlyti, kad nepriklausomi ekspertai iš naujo įvertintų visą pasiūlymą ar jo dalį, arba palikti pradinį rezultatą. Persvarstymo komitetas gali pateikti kitus komentarus ir rekomendacijas<…>“
Šiuo klausimu informacijos pareiškėjams 1.2.5.1 punkto antroje pastraipoje nurodoma, kad vertinimo persvarstymo procedūra susijusi su vertinimo procedūros trūkumais ir retais atvejais su faktinėmis klaidomis.
Galiausiai, EMTT taisyklių 3.9 punkto aštuntoje pastraipoje pažymėta, kad vertinimo persvarstymo procedūra neužkerta kelio pareiškėjams imtis kitų teisės gynimo priemonių, įskaitant ieškinio pareiškimą Europos Sąjungos Teisingumo Teisme.
Administracinė procedūra
2014 m. liepos 30 d. Komisija paskelbė
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
kvietimą teikti pasiūlymus ir siūlyti su tuo susijusią veiklą pagal EMTT 2015 m. darbo programą remiantis bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (
OL C 248, 2014, p. 6
), kai priėmė 2014 m. liepos 22 d. Sprendimą C(2014) 5008.
2015 m. kovo 12 d. ieškovas Graziano Ranocchia pateikė prašymą EMTT dėl dotacijos „ERC Consolidator Grants“ pagal kvietimą teikti pasiūlymus dėl EMTT dotacijų programos
ERC Consolidator Grant 2015
Kultūros ir kultūros produkcijos ‐SH5 grupei (toliau – SH5 grupė) dėl projekto, susijusio su fazinės kontrastinės tomografijos taikymu Herkulanumo papirusams. Prašomos dotacijos dydis buvo 2 milijonai eurų, t. y. didžiausia suma, kurią galima suteikti, su papildoma 749226 eurų suma pagrindinei įrangai pirkti.
Dėl ieškovo mokslinio tyrimo pasiūlymo SH5 grupė pirmoje vertinimo etape priėmė teigiamą sprendimą. Ši nuomonė buvo pateikta ieškovui 2015 m. liepos 3 ir 22 d. raštais ir jis buvo pakviestas į pokalbį.
2015 m. spalio 5 d. EMTTVĮ gavo skundą, kuriame buvo nurodytas galimai mokslinis nusižengimas, susijęs su ieškovo pateiktu mokslinio tyrimo pasiūlymu, kuriame teigiama, kad jis savo pasiūlyme naudojosi kitame institute kitos mokslinių tyrimų grupės atliktu dar nepaskelbtu moksliniu tyrimu, be kita ko, padedamas vieno iš jų bendradarbių, kuris dirbo atitinkamame mokslinių tyrimų institute.
EMTT kompetentingam vidaus komitetui išnagrinėjus skundą, 2015 m. spalio 30 d. elektroniniu laišku ieškovo buvo paprašyta pateikti pastabas dėl šių kaltinimų.
2015 m. lapkričio 5 d. ieškovas pateikė prašomus paaiškinimus ir pareiškė, kad konkuruojanti grupė niekada neinformavo jo bendradarbio apie tariamą nepaskelbtą mokslinį tyrimą.
Atsižvelgdamas į teiginių dėl mokslinio nusižengimo nagrinėjimą, atsakingas leidimus suteikiantis EMTTVĮ pareigūnas, remdamasis Mokslo tarybos komiteto dėl interesų konfliktų, mokslinio darbo drausmės pažeidimų ir etikos klausimų rekomendacija, nusprendė nukrypti nuo vieno iš nuotolinio vertinimo ekspertų, kuris galėjo būti įsivėlęs į interesų konfliktą dėl glaudaus bendradarbiavimo su skundą dėl mokslinio nusižengimo pateikusiu asmeniu, vertinimo.
Po pirmojo vertinimo etapo ieškovas, kaip pagrindinis tyrėjas, 2015 m. lapkričio 12 d. dalyvavo galutiniame pokalbyje su SH5 grupe.
2015 m. gruodžio 17 d. raštu EMTTVĮ pranešė ieškovui apie savo Sprendimą Ares(2015) 5922529 neįtraukti jo mokslinio tyrimo pasiūlymo į patvirtintų pasiūlymų sąrašą (toliau – sprendimas nesuteikti dotacijos), nes SH5 grupė nusprendė, remdamasi individualių vertintojų vertinimais, pridėtais prie šio rašto, kad jis atitiko ne visus, o tik kai kuriuos EMTT vertinimo kriterijus. Tame rašte EMTTVĮ nurodė, kad SH5 grupė pagrindė savo sprendimą nuotoliniais vertinimais ir savo narių diskusija.
Taigi, remdamasi šešių užsakomųjų vertintojų individualiais vertinimais ir galutiniu pokalbiu su ieškovu, palyginusi su kitais mokslinių tyrimų pasiūlymais, SH5 grupė nusprendė nerekomenduoti ieškovo mokslinio tyrimo pasiūlymo.
SH5 grupės kritika ieškovui ir jo atitinkamo mokslinio tyrimo pasiūlymo kritika iš esmės susijusi su jo kompetencija projekto technologinių ir finansinių aspektų srityje, taip pat su palyginti menku podaktarinių studijų tyrėjų vaidmeniu.
2015 m. gruodžio 21 d. ieškovas buvo informuotas apie tai, kad kompetentingas vidaus komitetas, pasikonsultavęs su mokslinių tyrimų tarybos komitetu dėl interesų konfliktų, mokslinio darbo drausmės pažeidimų ir etikos klausimų, atmetė skundą dėl jo tariamo mokslinio nusižengimo.
2015 m. gruodžio 22 d. ieškovas pateikė per elektroninę bendrosios programos „Horizontas 2020“ dalyviams skirtą svetainę prašymą persvarstyti vertinimą pagal EMTT taisyklių 3.9 punktą.
Prašyme persvarstyti, pirma, jis nurodė, kad 2014 m., kai jis pateikė savo ankstesnę paraišką, jam pateiktų EMTTVĮ rekomendacijų buvo laikomasi 2015 m. pasiūlyme.
Antra, jis ginčijo kritiką dėl jo gebėjimo, susijusio su projekto technologiniais aspektais, teigdamas, kad tai pagrįsta ne jo rašytiniu pasiūlymu, bet klausimais, pateiktais per pokalbį; į vieną iš jų jis atsisakė atsakyti. Kadangi šis klausimas buvo susijęs su fizika, o jis yra istorikas ir filosofas, todėl jis neturėjo būti jam užduotas. Be to, reikalauti iš pagrindinio tyrėjo, kad jis žinotų visus projekto techninius aspektus, nors jie nepatenka į jo specializacijos sritį, prieštarauja EMTT politikai skatinti tarpdalykinius projektus. Jis taip pat pabrėžė, kad išsamiai atsakė į du kitus klausimus.
Trečia, jis ginčija kritiką, susijusią su podaktarinių studijų tyrėjų vaidmeniu, ir pabrėžia, kad šiems jauniems tyrėjams skirtas vaidmuo yra svarbiausia projekto dalis.
Ketvirta, jis teigia, kad SH5 grupės vertinimas buvo neproporcingas ir skyrė per didelę reikšmę neigiamam individualiam vertinimui, nors kiti penki vertinimai buvo teigiami. Šiuo klausimu jis teigė, kad, be abejonės, neigiamas vertinimas buvo konkuruojančio tyrėjo, patekusio į interesų konfliktą, todėl į jį nebuvo galima atsižvelgti.
Penkta, jis iš esmės teigė, kad SH5 grupės sprendimui įtaką darė prieš jį pradėta procedūra dėl mokslinio nusižengimo, kuri nebuvo baigta, ir kad jis manė, kad apie ją buvo pranešta SH5 grupės nariams.
2016 m. vasario 12 d. EMTTVĮ paskelbė pranešimą spaudai, kuriame pateikiamas 2015 m. SH5 grupės patvirtintų projektų sąrašas (toliau – patvirtintų projektų sąrašas).
2016 m. vasario 26 d. raštu EMTTVĮ pranešė ieškovui apie Sprendimą Ares(2016) 1020667, susijusį su vertinimo persvarstymo rezultatais (toliau – 2016 m. vasario 26 d. sprendimas).
Šiuo raštu ieškovui buvo pranešta, kad persvarstymo komitetas išnagrinėjo jo skundą ir patikrino, kad EMTT vertinimo procedūros buvo visiškai laikomasi pagal EMTT taisykles ir jos darbo programą.
EMTTVĮ tame pačiame rašte nurodė galutines persvarstymo komiteto išvadas. Iš jų matyti, kad persvarstymo komitetas nusprendė, jog jo pasiūlymą vertino nepriklausomi ekspertai, kurie visi buvo atitinkamos srities specialistai.
Ji taip pat nurodė, kad sprendimas nesuteikti dotacijos buvo priimtas remiantis ne tik individualių vertintojų pastabomis, bet ir SH5 grupėje vykusiomis diskusijomis ir atsižvelgiant į jo pasiūlymo suskirstymą, palyginti su kitais pasiūlymais.
Be to, jis pabrėžė, kad jo mokslinio tyrimo pasiūlymo galutinio vertinimo rezultatus atspindėjo SH5 grupės bendru sutarimu priimtas sprendimas, nebūtinai pritariant kiekvienai individualaus vertintojo nuomonei.
Be to, persvarstymo komitetas nusprendė, kad ieškovo pastabomis buvo siekiama paneigti vertintojų arba SH5 grupės mokslinį vertinimą, nors šis vertinimas nepriklauso jo kompetencijai.
Galiausiai, vertinimo persvarstymo komitetas konstatavo, kad EMTT taisyklių, susijusių su interesų konfliktais, buvo laikomasi ir nebuvo jokių požymių, kad buvo interesų konfliktas su vertintojais.
Jis iš to padarė išvadą, kad nebuvo padaryta vertinimo proceso procedūros klaidų.
Remdamasi šiomis vertinimo persvarstymo komiteto išvadomis, EMTTVĮ informavo ieškovą, kad sprendimas nesuteikti dotacijos paliktas galioti.
Procesas ir šalių reikalavimai
2016 m. balandžio 29 d. ieškovas Bendrojo Teismo kanceliarijai pateikė šį ieškinį.
2016 m. liepos 19 d. EMTTVĮ pateikė atsiliepimą į ieškinį.
2016 m. rugsėjo 6 d. ieškovas pateikė dubliką. 2016 m. spalio 28 d. EMTTVĮ pateikė tripliką.
2017 m. liepos 13 d. Bendrasis Teismas šalių klausė apie ieškinio priimtinumą
ratione temporis
, kiek tai susiję su tam tikrais aktais, kurie yra ginčo dalykas. EMTTVĮ ir ieškovas atitinkamai 2017 m. liepos 19 ir 28 d. atsakė į Bendrojo Teismo pateiktą klausimą.
Ieškovas Bendrojo Teismo prašo:
–
panaikinti 2016 m. vasario 26 d. sprendimą,
–
panaikinti sprendimą, kuriuo atsisakoma suteikti dotaciją,
–
panaikinti bet kokį ankstesnį ir vėlesnį su šiais aktais susijusį aktą, visų pirma patvirtintų projektų sąrašą,
–
nurodyti įtraukti jo mokslinio tyrimo pasiūlymą į patvirtintų ir finansuojamų pagal 2015 m. kvietimą teikti pasiūlymus projektų suskirstymą,
–
nurodyti pateikti tam tikrus dokumentus,
–
priteisti iš EMTTVĮ bylinėjimosi išlaidas.
EMTTVĮ Bendrojo Teismo prašo:
–
atmesti ieškinį kaip nepagrįstą,
–
atmesti prašymą pateikti dokumentus kaip nereikšmingą,
–
priteisti iš ieškovo bylinėjimosi išlaidas.
Dėl teisės
Laikydamasis proceso ekonomijos ir gero teisingumo vykdymo principų teismas gali priimti sprendimą dėl ieškinio nebūtinai pateikdamas nuomonę dėl visų šalių pateiktų pagrindų ir argumentų (pagal analogiją žr. 2002 m. vasario 26 d. Sprendimo Taryba / Boehringer,
C‑23/00 P
,
EU:C:2002:118
,
punktą). Šioje byloje Bendrasis Teismas mano, kad ieškinys gali būti nagrinėjamas iš esmės, nesant reikalo nuspręsti dėl jo priimtinumo.
Dėl prašymų panaikinti sprendimą dėl atsisakymo skirti dotaciją ir 2016 m. vasario 26 d. sprendimą
Grįsdamas savo ieškinį ieškovas nurodo tris pagrindus, grindžiamus, pirma, piktnaudžiavimu įgaliojimais akivaizdžiai neracionaliai vertinant jo mokslinio tyrimo pasiūlymą, antrasis – piktnaudžiavimu įgaliojimais iškraipant faktines aplinkybes ir, trečia, piktnaudžiavimu įgaliojimais pažeidžiant EMTT taisykles dėl mokslinių tyrimų pasiūlymų vertinimo.
Dėl pirmojo ieškinio pagrindo, grindžiamo piktnaudžiavimu įgaliojimais akivaizdžiai neracionaliai vertinant mokslinio tyrimo pasiūlymą
Pirma, ieškovas iš esmės teigia, kad sprendimu, kuriuo atsisakyta suteikti dotaciją, piktnaudžiaujama įgaliojimais. Jis teigia, kad motyvai, dėl kurių SH5 grupė atmetė jo mokslinių tyrimų pasiūlymą, prieštarauja pateiktiems dokumentams ir nėra susiję su mokslinio vertinimo procedūra. Papildomai jis nurodė, kad gerai išmanė pasiūlymą ir atitinkamas sritis ir atsakė į visus klausimus, išskyrus vieną.
Antra, piktnaudžiavimas įgaliojimais neapsiribojo vien tik vertinimu, jis taip pat buvo susijęs ir su teisingu nuotolinių individualių vertintojų vertinimų įgyvendinimu, kai SH5 grupė atliko galutinį bendrą vertinimą.
Šis galutinis vertinimas buvo nelogiškas ir neproporcingas, nes penkių teigiamų vertinimų ir vieno iš dalies neigiamo vertinimo sintezės rezultatas turėjo būti optimalus bendras vertinimas, dėl kurio turėjo būti patvirtintas jo mokslinio tyrimo pasiūlymas.
EMTT taisyklės buvo pažeistos, nes SH5 grupės vertinime buvo pateiktas tik itin neigiamas individualus vertinimas, tokią išvadą jis daro remdamasis esminiu SH5 grupės neigiamo sprendimo pagrindinio motyvo ir penktojo vertintojo argumentų sutapimu.
Trečia, ieškovas teigia, kad vertinimo persvarstymo komitetas „neatsižvelgė į akivaizdų mokslinio pažangumo kriterijaus iškraipymą“ ir neigė, jog egzistuoja interesų konfliktas, kiek tai susiję su penktuoju vertintoju, kuris nebuvo pašalintas.
Jo teigimu, visi nurodyti kaltinimai buvo, priešingai, nei nusprendė vertinimo persvarstymo komitetas, susiję su šio komiteto kompetencijai priklausančiais procedūriniais ir metodologiniais klausimais, o ne su moksliniu projekto vertinimu.
EMTTVĮ ginčija šiuos argumentus.
Šiuo ieškinio pagrindu ieškovas kaltina EMTTVĮ iš esmės dėl to, kad ši piktnaudžiavo įgaliojimais, susijusiais su akivaizdžiu neracionalumu vertinant jo pasiūlymą ir su tuo, kad ji nesilaikė EMTT taisyklių dėl vertinimo tvarkos.
Grįsdamas šį argumentą ieškovas iš esmės teigia, kad SH5 grupė padarė klaidą, nes motyvai, kuriais grindžiamas sprendimas nesuteikti dotacijos, neatitiko pateiktų dokumentų, ir kad buvo neteisingai įgyvendinti atskirų vertintojų vertinimai, kaip tai rodo šių vertinimų ir galutinio grupės vertinimo skirtumas. Iš to darytina išvada, kad SH5 grupė siekė kito tikslo nei mokslinio vertinimo.
Be to, ieškovas teigia, kad vertinimo persvarstymo komitetas neteisingai neatsižvelgė į „akivaizdų mokslinio pažangumo kriterijaus iškraipymą“, susijusį su tuo, kad SH5 grupė atsižvelgė į vienintelį neigiamą individualų vertinimą, ir neigė, kad egzistuoja interesų konfliktas.
Pagal jurisprudenciją teisės aktas tik tada laikomas priimtu piktnaudžiaujant įgaliojimais, kai, remiantis objektyviais, reikšmingais ir suderinamais duomenimis, paaiškėja, kad jis buvo priimtas tik ar bent jau iš esmės siekiant kitų tikslų, nei nurodyti, arba norint išvengti Sutartyje numatytos konkrečiomis aplinkybėmis taikytinos procedūros (2005 m. kovo 10 d. Sprendimo Ispanija / Taryba,
C‑342/03
,
EU:C:2005:151
,
punktas).
Be to, iš suformuotos jurisprudencijos matyti, kad sudėtingų vertinimų atveju tam tikrose Sąjungos teisės srityse Europos Sąjungos institucijos turi didelę diskreciją, todėl Sąjungos teismo šių vertinimų kontrolė turi apsiriboti procedūrinių ir motyvavimo taisyklių laikymosi, faktinių aplinkybių, kuriomis remtasi priimant ginčijamą sprendimą, teisingumo ir akivaizdžios jų vertinimo klaidos arba piktnaudžiavimo įgaliojimais patikrinimu (šiuo klausimu žr. 2010 m. rugsėjo 2 d. Sprendimo Komisija / Deutsche Post,
C‑399/08 P
,
EU:C:2010:481
,
punktą ir 2016 m. sausio 28 d. Sprendimo Heli‑Flight / AESA,
C‑61/15 P
, nepaskelbtas Rink.,
EU:C:2016:59
,
punktą).
Mokslinio tyrimo pasiūlymo mokslinio pažangumo vertinimas, kurį atlieka ekspertų grupė ir atitinkamų sričių individualūs vertintojai, priklauso sudėtingų vertinimų kategorijai, kaip tai suprantama pagal šio sprendimo 70 punkte nurodytą jurisprudenciją.
Todėl Bendrasis Teismas turi nustatyti, ar objektyvūs, reikšmingi ir suderinami įrodymai įrodo, kad sprendimas nesuteikti dotacijos buvo priimtas siekiant kitokio tikslo nei puikios mokslinės kokybės mokslinio tyrimo pasiūlymo finansavimas, tam, kad būtų nustatytas piktnaudžiavimas įgaliojimais, ir patikrinti, kaip iš esmės teigia ieškovas, ar EMTTVĮ padarė esminių klaidų, akivaizdžių vertinimo klaidų arba pažeidė EMTT taisyklės.
Šiuo klausimu, pirma, kaip matyti iš EMTT taisyklių 3.6 punkto dvyliktos pastraipos, grupės sprendimai pagrįsti ne tik atskirų vertintojų nuomonėmis, pateiktomis prieš pokalbį su pareiškėjais, bet ir diskusijomis grupėje.
Be to, informacijos pareiškėjams 1.2.5 punkte nurodyta, pirma, kad EMTT ekspertų grupė gali laikytis pozicijos, skirtingos nei kiekvieno individualaus vertintojo nuomonėje nurodyta pozicija, ypač jei per diskusijas paaiškėjo, kad yra pasiūlymo trūkumų, kurie nebuvo nustatyti kitų individualių vertintojų, ir, antra, kad šios grupės sprendimas yra pagrįstas ne tik individualiais vertinimais, bet ir išsamia diskusija, taip pat jis priklauso nuo kitų pasiūlymų suskirstymo.
Taigi, nors grupė per diskusiją dėl mokslinio tyrimo pasiūlymo turi atsižvelgti į visus individualius vertinimus, jos galutinis vertinimas dėl jos diskrecijos gali neatspindėti pozicijos, kuri, atrodo, gali kilti iš kiekvieno individualaus vertintojo pastabų.
Šiuo atžvilgiu galimas skirtumas tarp daugumos individualių vertintojų nuomonių ir grupės sprendimo atitinka įprastą mokslinio tyrimo pasiūlymo intereso ir vertės vertinimo procedūros eigą.
Taigi, jeigu neįrodytos faktinės klaidos arba akivaizdi vertinimo klaida, galimybė, kad viename individualiame vertinime nurodytas elementas įtikina grupę per diskusiją, atitinka įprastą mokslinio vertinimo procedūrą ir neprieštarauja EMTT taisyklėms. Be to, tai aiškiai numatyta informacijoje pareiškėjams.
Be to, pasiūlymų vertinimas taip pat grindžiamas grupės diskusija ir įvairių mokslinių tyrimų pasiūlymų palyginimu.
Ieškovas neįrodo, kad SH5 grupė padarė klaidą dėl faktų arba akivaizdžią vertinimo klaidą, o tik ginčija vertinimo kriterijus, kuriuos ji taikė, ar savo pasiūlymo vertinimą, dėl kurio jis teigia, nenurodydamas šį teiginį patvirtinančių įrodymų, kad tai paneigė pateikti dokumentai.
Todėl galimas skirtumas tarp individualių vertinimų bendro rezultato ir SH5 grupės galutinio sprendimo negali įrodyti, kad buvo siekiama kito tikslo nei mokslinio pažangumo, SH5 grupės padaryto EMTT taisyklių pažeidimo ar akivaizdžios vertinimo klaidos.
Dėl tų pačių priežasčių priimtas sprendimas, sutampantis su vienu iš individualių vertinimų, net jei tai būtų įrodyta, savaime neįrodo piktnaudžiavimo įgaliojimais, akivaizdžios vertinimo klaidos ar EMTT taisyklių pažeidimo.
Antra, dėl mokslinio tyrimo pasiūlymo pateiktų dokumentų vertinimo pažymėtina, kad jis, kaip ir SH5 grupės pagrindiniam tyrėjui per pokalbį pateiktų klausimų reikšmės ir atsakymų į šiuos klausimus vertinimas, priklauso SH5 grupės diskrecijai.
Kai nėra klaidos dėl faktinių aplinkybių ar akivaizdžios vertinimo klaidos, šių elementų ginčijamas moksliniu atžvilgiu nerodo neteisėtumo.
Trečia, nesant objektyvių, reikšmingų ir suderinamų įrodymų, galinčių įrodyti, kad taikyti vertinimo kriterijai, pasiūlymo vertinimas ir pokalbis su ieškovu turėjo kitą tikslą nei pasiūlymo mokslinės kokybės vertinimas, ieškovo pateikti duomenys taip pat neįrodo, kad buvo piktnaudžiauta įgaliojimais.
Taigi, sprendime nesuteikti dotacijos nebuvo padaryta akivaizdžios vertinimo klaidos, esminės klaidos, EMTT taisyklių pažeidimo ar piktnaudžiauta įgaliojimais.
Šiomis aplinkybėmis 2016 m. vasario 26 d. sprendimas tiek, kiek juo nustatyta, kad EMTT taisyklių buvo laikytasi, nėra neteisėtas, kaip nurodyta.
Kiek tai susiję su vertinimo persvarstymo komiteto išvados dėl interesų konflikto nebuvimo ginčijimu, reikia konstatuoti, kad ieškovas nepateikė jokių įrodymų, jog esama interesų konflikto, susijusio su penktuoju vertintoju.
Iš tiesų jis pabrėžia, kad sutampa, viena vertus, prieš jį pradėtos procedūros dėl mokslinio nusižengimo, dėl ko buvo pašalintas vienas individualus vertintojas dėl priežasčių, susijusių su interesų konfliktu, motyvai ir, kita vertus, penktojo vertintojo pastabos. Jis mano, kad iš šio tariamo sutapimo galima daryti išvadą, jog egzistuoja interesų konfliktas.
Vis dėlto toks sutapimas, net jei būtų įrodytas, negali savaime ir nesant kitų įrodymų būti pakankamas motyvas padaryti išvadą, kad egzistuoja interesų konfliktas.
Be to, neturint kitų duomenų, interesų konflikto negalima paprasčiausiai kildinti iš mokslinio vertinimo formuluotės, kuria kritikuojamas ieškovo mokslinio tyrimo pasiūlymas.
Taigi iš ieškovo pateiktų įrodymų nematyti, kad 2016 m. vasario 26 d. sprendimas tiek, kiek juo nustatyta, kad nė vienas iš vertintojų nėra patekęs į interesų konfliktą, yra neteisėtas.
Be to, kitais ieškovo argumentais, visų pirma grindžiamais palyginimais su patvirtintais mokslinių tyrimų pasiūlymais, siekiama tik ginčyti jo pasiūlymo mokslinį vertinimą, o ne nustatyti faktinę ar akivaizdžią vertinimo klaidą, todėl juos reikia atmesti.
Vadinasi, pirmasis ieškinio pagrindas nepagrįstas.
Dėl antrojo ieškinio pagrindo, grindžiamo piktnaudžiavimu įgaliojimais iškraipant aplinkybes
Ieškovas teigia, kad piktnaudžiavimas įgaliojimais susijęs su ginčytinu penktojo vertintojo vertinimu, kuris lėmė SH5 grupės pasirinkimą.
Jis iš esmės ginčija šio vertintojo pateiktą savo mokslinio tyrimo pasiūlymo ir savo asmeninės patirties vertinimą ir iš to daro išvadą, kad SH5 grupės sprendimas yra neteisėtas, nes ji per didelę reikšmę teikė penktam vertinimui, kuris, jo teigimu, buvo pagrįstas neteisingais faktais.
Pasak jo, vertinimas, kuris neatitinka faktinių aplinkybių, prilygsta piktnaudžiavimui įgaliojimais.
Dublike ieškovas taip pat tvirtina, kad sprendimas nesuteikti dotacijos laikomas priimtu piktnaudžiaujant įgaliojimais dėl to, kad jis priimtas kitais tikslais, o ne vertinant jo mokslinio tyrimo pasiūlymo mokslinį pažangumą.
Grįsdamas savo teiginį, jis iš esmės teigia, kad penktojo vertintojo vertinimas, kuris neturi jokio mokslinio pagrindo, rodo, kad etikos kriterijui, o ne pažangumo kriterijui, buvo teikiama pirmenybė, o procedūra dėl mokslinio nusižengimo padarė poveikį jo mokslinio tyrimo pasiūlymo vertinimui. Šiuo klausimu jis atkreipia dėmesį į prieš jį pateikto skundo dėl mokslinio nusižengimo, kuris vėliau buvo atmestas, ir penktojo vertintojo vertinimo sutapimą ir į tai, kad jo pokalbyje su SH5 grupe dalyvavo du etikos komiteto nariai. Jis taip pat nurodo, kad šį poveikį įrodo vieno SH5 grupės nario primygtinumas ir jo inkvizicinis tonas.
Galiausiai jis teigia, kad jo projekto pažangumo pripažinimas 2014 m. rodo, kad jo projektas, pagerintas 2015 m., neturėjo būti atmestas.
EMTTVĮ ginčija šiuos argumentus.
Antrajame ieškinio pagrinde ieškovas iš esmės kaltina EMTTVĮ piktnaudžiavimu įgaliojimais dėl to, kad priimant SH5 grupės sprendimą buvo per daug atsižvelgta į penktojo vertintojo vertinimą, kad SH5 grupė padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, nes šio vertintojo vertinimas buvo pagrįstas neteisingais faktais, kad atsižvelgė į aspektus, susijusius su etika, o ne vien į mokslinius duomenis ir pažeidė EMTT taisykles.
Be to, jis ginčija penktojo vertintojo pateiktą savo mokslinio tyrimo pasiūlymo ir savo sugebėjimo kontroliuoti techninius apsektus vertinimą ir tvirtina, kad jis pagrįstas neteisingais faktais.
Pirma, kaip matyti iš šio sprendimo 73–78 punktų, atsižvelgimas į penktojo vertintojo vertinimą, kad ir kokio masto jis būtų, savaime, nenustačius piktnaudžiavimo įgaliojimais, faktinės ar akivaizdžios vertinimo klaidos arba EMTT taisyklių pažeidimo, negali įrodyti, kad sprendimas nesuteikti dotacijos yra neteisėtas.
Antra, SH5 grupė savo sprendimo nesuteikti dotacijos motyvuose nurodė, kad, atsižvelgiant į ambicingą mokslinio tyrimo pasiūlymo tikslą, kylantį iš vaizdo technologijų, skirtų papirusams iššifruoti, per pokalbį su SH5 grupe kilo abejonių dėl pagrindinio tyrėjo gebėjimo suvaldyti techninius ir finansinius projekto aspektus.
Pirma, reikia konstatuoti, kad tam tikri penktojo vertintojo nurodyti faktiniai aspektai, kuriuos ginčijo ieškovas, nenurodyti tarp SH5 grupės sprendimo motyvų. Tai visų pirma pasakytina apie pastebėjimą, kad kontrastinė fazinė tomografija jau buvo taikoma neakredituotų akademikų pasiūlyme, kad rankraščių neįmanoma transportuoti iš Italijos į Prancūziją, o numatytų tekstų atkūrimas taikant šią technologiją užtruks dešimtmečius.
Be to, penktojo vertintojo vertinimo ataskaita yra tik vienas iš elementų, į kuriuos turėjo atsižvelgti SH5 grupė.
Taigi šių faktinių aplinkybių ginčijimas negali įrodyti SH5 grupės akivaizdžios vertinimo klaidos.
Antra, ieškovas teigia, kad penktojo vertintojo teiginiai, kad jis neturi pakankamai patirties taikant kontrastinę fazinę tomografiją Herkulanumo papirusams, kad galėtų visiškai valdyti mokslinio tyrimo pasiūlymo technologinę dalį, yra klaidingi, nes ieškovo ir jo komandos kolektyvinis mokslinis straipsnis įrodė šį valdymą ir tai, kad jo komanda turi gebėjimų valdyti ir kontroliuoti šio pasiūlymo technologinę dalį.
Ieškovo mokslinio tyrimo pasiūlymo technologinės dalies valdymo, reikalaujamo valdymo lygio ir technologinių aspektų svarbos lygio vertinimas priskiriamas SH5 grupės moksliniam vertinimui.
Šiuo klausimu pažymėtina, kad kolektyvinio mokslinio straipsnio paskelbimas ir tai, kad mokslinio tyrimo grupėje yra šių technologijų specialistų, negali įrodyti, kad SH5 grupė padarė akivaizdžią vertinimo klaidą.
Iš tiesų, kaip matyti iš šio sprendimo 104 punkto, SH5 grupei nekilo abejonių dėl mokslinio tyrimo grupės narių mokslinės kompetencijos, bet kilo tik dėl ieškovo, kaip pagrindinio tyrėjo, sugebėjimo valdyti projekto technologinę dalį.
Be to, ieškovas pripažino, kad jis atsisakė atsakyti į klausimą dėl kontrastinei fazinei tomografijai skirto laboratorinio nešiojamo stalo, numatyto projekte, nes jis nepatenka į jo specializacijos sritį. Jis taip pat teigia, kad projekto technologiniai aspektai yra antriniai ir bet kuriuo atveju juos valdys kiti mokslinio tyrimo grupės nariai.
Be to, ieškovo pateikti įrodymai savaime ar kartu su kitais įrodymais negali įrodyti, kad SH5 grupė padarė akivaizdžią vertinimo klaidą.
Trečia, kadangi ekspertų grupės priima atskirą sprendimą dėl kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus, ieškovo projekto priėmimas 2014 m. neužtikrina, kad bus priimtas vėlesnis panašus projektas.
Šiomis aplinkybėmis SH5 grupė nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos manydama, kad buvo abejonių dėl ieškovo sugebėjimo valdyti mokslinio tyrimo pasiūlymo technologinę dalį.
Ketvirta, ieškovas tvirtina, kad sprendimui nesuteikti dotacijos turėjo įtakos prieš jį nukreipta susijusi procedūra dėl mokslinio nusižengimo, tai, kad SH5 grupė labiau atsižvelgė į etikos kriterijų, o ne į mokslinio pažangumo kriterijų, o tai matoma iš penktojo vertintojo vertinimo, dviejų etikos komiteto narių dalyvavimo jo pokalbyje su SH5 grupe, tariamai inkvizicinio šios grupės eksperto tono ir iš to, kad jo manymu, jis buvo atkalus.
Šiuo klausimu pasakytina, kad, kaip matyti iš šio sprendimo 73–78 punktų, penktojo vertintojo vertinimas yra tik vienas iš elementų, į kuriuos turėjo atsižvelgti SH5 grupė.
Be to, priešingai, nei tvirtina ieškovas, iš sprendimo nesuteikti dotacijos motyvų nematyti, kad SH5 grupė besąlygiškai perėmė penktojo vertintojo vertinimą.
Kalbant apie teiginį, kad SH5 grupės priimtam sprendimui nesuteikti dotacijos padarė įtaką prieš ieškovą nukreipta procedūra dėl mokslinio nusižengimo, kuri vėliau buvo atmesta, ieškovas nepateikė jokių įrodymų, patvirtinančių tokią įtaką.
Pirma, prieš ieškovą nukreiptos procedūros dėl mokslinio nusižengimo įtaka negali būti kildinama vien iš tariamos penktojo vertintojo kritikos ir per šią procedūrą ieškovui pateiktų kaltinimų analogijos. To negalima teigti ir remiantis tariamai inkviziciniu vertintojo tonu per pokalbį su ieškovu.
Iš tiesų, viena vertus, penktojo vertintojo vertinimas yra tik vienas iš elementų, į kuriuos turėjo atsižvelgti SH5 grupė, ir, kita vertus, iš sprendimo nesuteikti dotacijos motyvų nematyti, kad SH5 grupė pagrindė savo sprendimą kaltinimais naudojus kitų tyrėjų darbus.
Antra, tariamas etikos komiteto narių dalyvavimas ieškovo pokalbyje, net jei įrodytas, negali savaime ir nesant kitų įrodymų įrodyti, kad SH5 grupė atrinko pasiūlymus remdamasi kitais nei mokslinio pažangumo kriterijais. Be to, EMTTVĮ ginčija, kad etikos komiteto nariai dalyvavo per pokalbį su ieškovu. Ieškovas nepateikė jokių įrodymų šiuo klausimu.
Trečia, tai, kad SH5 grupės pirmininkas buvo informuotas apie tai, jog vyksta prieš ieškovą nukreipta procedūra dėl mokslinio nusižengimo, nesant kitų įrodymų neįrodo, kad ši procedūra turėjo įtakos šiai grupei.
Todėl ieškovas neįrodė, kad SH5 grupė padarė klaidą dėl faktinių aplinkybių ar akivaizdžią vertinimo klaidą priimdama sprendimą nesuteikti dotacijos.
Be to, nesant objektyvių, reikšmingų ir suderinamų įrodymų, galinčių įrodyti, kad taikyti vertinimo kriterijai ir pasiūlymo vertinimas siekė kito tikslo nei pasiūlymo mokslinės kokybės vertinimas, ieškovo pateikti įrodymai taip pat neįrodo piktnaudžiavimo įgaliojimais.
Taigi ieškovas neįrodė, kad sprendimas nesuteikti dotacijos buvo neteisėtas.
Todėl 2016 m. vasario 26 d. sprendimas tiek, kiek juo nustatyta, kad EMTT taisyklių buvo laikytasi, nėra neteisėtas.
Vadinasi, antrasis pagrindas nepagrįstas.
Dėl trečiojo pagrindo, grindžiamo piktnaudžiavimu įgaliojimais pažeidžiant EMTT taisykles dėl mokslinių tyrimų pasiūlymų vertinimo
Iš pradžių ieškovas iš esmės tvirtina, kad jo mokslinio tyrimo pasiūlymas nebuvo vertinamas remiantis mokslinio pažangumo kriterijumi, ir ginčija savo pasiūlymo privalumų, gebėjimo valdyti jo technologinius aspektus masto, reikalaujamo SH5 grupės, ir savo gyvenimo aprašymo vertinimą.
Jis taip pat teigia, kad SH5 grupė atliko paviršutinišką tyrimą remdamasi paneigtais faktais.
Be to, jis tvirtina, kad SH5 grupė blogai įvertino jo mokslinio tyrimo pasiūlymo inovacinį pobūdį ir kad ji negalėjo pagrįsti savo vertinimo pagrindinio tyrėjo antrinio techninio aspekto žiniomis.
Galiausiai, penkių teigiamų vertinimų transformacija į vieną neigiamą sprendimą prieštarauja bet kokiai nuopelnais pagrįstai logikai ir yra prieštaringa.
EMTTVĮ ginčija šiuos argumentus.
Trečiuoju ieškinio pagrindu ieškovas iš esmės ginčija savo mokslinio tyrimo pasiūlymo, gebėjimo valdyti jo technologinius aspektus masto, reikalaujamo SH5 grupės, be kita ko, atsižvelgiant į techninį klausimą, kuris, jo nuomone, šalutinis, ir savo gyvenimo aprašymo mokslinį vertinimą. Jis taip pat teigia, kad SH5 grupė atliko paviršutinišką tyrimą remdamasi paneigtais faktais, ir teigia, kad penkių teigiamų vertinimų transformacija į vieną neigiamą sprendimą prieštarauja EMTT taisyklėms ir yra piktnaudžiavimas įgaliojimais.
Šiuo klausimu, kaip matyti iš dviejų pirmųjų pagrindų analizės, ieškovo argumentai, susiję su jo mokslinio tyrimo pasiūlymo, gebėjimo valdyti jo technologinius aspektus masto, reikalaujamo SH5 grupės, be kita ko, atsižvelgiant į techninį klausimą, moksliniu vertinimu ir su klaida dėl faktų ir individualių vertinimų rezultatų ir sprendimo nesuteikti dotacijos tariamos neatitikties, negali apibūdinti faktinių aplinkybių klaidos, akivaizdžios vertinimo klaidos, piktnaudžiavimo įgaliojimais ar EMTT taisyklių pažeidimo.
Taigi, ieškovas neįrodė, kad sprendimas nesuteikti dotacijos buvo neteisėtas.
Todėl 2016 m. vasario 26 d. sprendimas nėra susijęs su tariamais pažeidimais tiek, kiek jame nuspręsta, kad EMTT taisyklių buvo laikomasi.
Vadinasi, trečiasis pagrindas nepagrįstas.
Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad prašymai panaikinti sprendimą nesuteikti dotacijos ir 2016 m. vasario 26 d. sprendimą, esantys pirmoje ir antroje reikalavimų dalyse, turi būti atmesti.
Ieškovas remiasi tariamu sprendimo nesuteikti dotacijos ir 2016 m. vasario 26 d. sprendimo neteisėtumu tam, kad būtų panaikinti su jais susiję ankstesni, susiję ir vėlesni aktai, numatyti ieškinyje, įskaitant patvirtintų projektų sąrašą, ir kad Bendrasis Teismas nurodytų EMTTVĮ įtraukto jo mokslinio tyrimo pasiūlymą į finansuojamus projektus.
Atsižvelgiant į tai, kad pagrindai, susiję su sprendimu nesuteikti dotacijos ir 2016 m. vasario 26 d. sprendimu, yra atmesti, prašymas panaikinti su jais susijusius ankstesnius, susijusius ir vėlesnius aktus, numatytus ieškinyje, prašymas panaikinti patvirtintų projektų sąrašą ir prašymas, kad Bendrasis Teismas nurodytų EMTTVĮ įtraukti jo mokslinio tyrimo pasiūlymą į finansuojamus projektus, taip pat turi būti atmesti.
Dėl prašymų pateikti dokumentus
Ieškovas Bendrojo Teismo prašo nurodyti pateikti, pirma, SH5 grupės patvirtintų finansuojamų projektų suskirstymą, antra, SH5 grupės patvirtintų ir finansuojamų projektų galutinius vertinimus, individualius vertinimus ir su jais susijusias pastabas, trečia, dėl jo mokslinio tyrimo pasiūlymo pateiktą skundą dėl mokslinio nusižengimo, ketvirta, jo mokslinio tyrimo pasiūlymo anoniminio penktojo vertintojo pavardę ir, penkta, jo 2015 m. lapkričio 12 d. pokalbio su SH5 grupe įrašą.
Iš suformuotos jurisprudencijos matyti, kad tam, jog Bendrasis Teismas galėtų nustatyti, ar nurodymas pateikti tam tikrus dokumentus padeda tinkamai procedūros eigai, juos prašanti pateikti šalis turi nurodyti, kokių dokumentų ji prašo, ir pateikti Bendrajam Teismui bent minimalią informaciją, rodančią tokių dokumentų naudą byloje (1998 m. gruodžio 17 d. Sprendimo Baustahlgewebe / Komisija,
C‑185/95 P
,
EU:C:1998:608
,
punktas ir 2008 m. spalio 8 d. Sprendimo Sogelma / AER,
T‑411/06
,
EU:T:2008:419
,
punktas).
SH5 grupės patvirtintų finansuojamų projektų suskirstymas, šių projektų galutiniai vertinimai, individualūs vertinimai ir su jais susijusios pastabos pirmiausia naudingi tik tuo atveju, jei ieškovo mokslinio tyrimo pasiūlymo ir šių projektų palyginimas įrodytų SH5 grupės akivaizdžią vertinimo klaidą ar EMTT taisyklių pažeidimą.
Vis dėlto, toks palyginimas grindžiamas mokslinių tyrimų pasiūlymų moksliniu vertinimu.
Nesant jokių vertinimo klaidos įrodymų, kiek tai susiję su ieškovo mokslinio tyrimo pasiūlymu, šis palyginimas savaime negali įrodyti akivaizdžios vertinimo klaidos ar EMTT taisyklių pažeidimo.
Todėl patvirtintų projektų suskirstymas, šių projektų galutiniai vertinimai, individualūs vertinimai ir su jais susijusios pastabos nėra naudingi byloje.
Be to, kaip matyti iš šio sprendimo 87–90 ir 121–123 punktų, dėl ieškovo mokslinio tyrimo pasiūlymo pateiktas skundas dėl mokslinio nusižengimo nenaudingas byloje, nes be kitų įrodymų ir įrodymo, kad SH5 grupė vertino jo pasiūlymą paveikta šio skundo, jis negali įrodyti piktnaudžiavimo įgaliojimais, akivaizdžios vertinimo klaidos ar EMTT taisyklių pažeidimo.
Tas pats pasakytina ir apie anoniminio penktojo vertintojo pavardę.
Galiausiai, kadangi ieškovo pokalbio turinio šalys neginčijo ir šis turinys negali įrodyti piktnaudžiavimo įgaliojimais, akivaizdžios vertinimo klaidos ar EMTT taisyklių pažeidimo, jo įrašas nenaudingas byloje.
Todėl nereikia nurodyti pateikti šiuos dokumentus.
Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad turi būti atmestas visas ieškinys.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Pagal Bendrojo Teismo procedūros reglamento 134 straipsnio 1 dalį iš pralaimėjusios šalies priteisiamos bylinėjimosi išlaidos, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Kadangi ieškovas pralaimėjo bylą, be savo bylinėjimosi išlaidų, jis turi padengti EMTTVĮ bylinėjimosi išlaidas pagal šios pateiktus reikalavimus.

Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (antroji kolegija)
nusprendžia:

1.
Atmesti ieškinį.

2.
Priteisti iš Graziano Ranocchia bylinėjimosi išlaidas.

Prek
Buttigieg
Berke
Paskelbta 2018 m. vasario 5 d. viešame teismo posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: italų.