CELEX: 62015TJ0726
Javna naročila storitev
Pogodba o nepremičnini
Postopek javnega razpisa
Postopek s pogajanji brez objave obvestila o javnem naročilu
Prostori za Hišo Evropske unije v Ljubljani
Zavrnitev predloga po pregledu lokalnega trga
Oddaja naročila drugemu ponudniku
Nepreučitev dokumentov, ki so bili priloženi predlogu
Napačna uporaba prava
Očitna napaka pri presoji

)
[…]
Pravo
Predlog za razglasitev ničnosti
[…]
Predlog za razglasitev ničnosti sklepa o zavrnitvi predloga
[…]
Najprej je treba spomniti, da so v skladu s členom 101 finančne uredbe javna naročila proti plačilu pisno sklenjene pogodbe med enim ali več gospodarskimi subjekti ter enim ali več naročniki, da bi proti plačilu cene, ki se v celoti ali delno plača iz proračuna Evropske unije, pridobili premičnine ali nepremičnine, gradbena dela ali storitve. V skladu z istim členom taka naročila obsegajo med drugim „pogodbe o nepremičninah“, ki se nanašajo predvsem na nakup ali najem nepremičnine. Člen 102(1) finančne uredbe še natančneje določa, da „[v]sa javna naročila, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna [Unije], upoštevajo načela preglednosti, sorazmernosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije“. Zlasti v zvezi s pravili, ki urejajo postopke oddaje javnih naročil, člen 102(2) finančne uredbe določa, da „[se] za vsa javna naročila […] zagotovi zbiranje ponudb iz najširšega možnega kroga ponudnikov, razen če se ne uporabi postopek s pogajanji iz točke (d) člena 104(1) [finančne uredbe]“.
V zvezi s tem zadnjenavedenim postopkom člen 134(1)(h) Delegirane uredbe št. 1268/2012 določa, da lahko naročnik odda naročilo po postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu ne glede na ocenjeno vrednost naročila „za pogodbe o nepremičninah po pregledu lokalnega trga“. V praksi ima naročnik v okviru takega postopka možnost, da predhodno izbere podjetje ali podjetja, s katerimi želi začeti pogajanja za sklenitev in oddajo zadevnega naročila (glej v tem smislu sodbo z dne 8. maja 2007, Citymo/Komisija,
T-271/04
,
EU:T:2007:128
, točka
).
Iz določb, navedenih v točkah 16 in 17 zgoraj, je razvidno, da ima zadevni naročnik v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu široko diskrecijsko pravico glede elementov, ki se upoštevajo pri odločitvi o oddaji zadevnega naročila v zvezi s pogodbo o nepremičnini, in pri izbiri izbranega ponudnika ali ponudnikov, saj pri oddaji takega naročila ni treba nujno zagotoviti sodelovanja najširšega možnega kroga zainteresiranih ponudnikov (glej v tem smislu sodbo z dne 8. maja 2007, Citymo/Komisija,
T‑271/04
,
EU:T:2007:128
, točka
). A fortiori enako velja za fazo pregleda lokalnega trga, ki se izvede pred samo fazo pogajanja o naročilu. S to fazo želi naročnik v bistvu najbolje pripraviti morebitna pogajanja o zadevnem naročilu ob upoštevanju načel, navedenih v točki 16 zgoraj, zlasti načel preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije. Ta zelo široka diskrecijska pravica je naročniku priznana tudi pri izbiri in ocenjevanju meril za izbiro, kadar jih je predhodno opredelil v dokumentaciji naročila glede zadevnega postopka s pogajanji (glej v tem smislu sodbo z dne 6. maja 2013, Kieffer Omnitec/Komisija,
T‑288/11
, neobjavljena,
EU:T:2013:228
, točka
in navedena sodna praksa).
Zato se nadzor Splošnega sodišča v zvezi s samim postopkom oddaje naročila, ki se nanaša na nepremičnino, s pogajanji in v zvezi s predhodno izvedeno fazo pregleda lokalnega trga omeji na preverjanje, ali so bila spoštovana pravila postopka, ki jim je sledil naročnik, in izpolnjena obveznost obrazložitve, ali je bilo dejansko stanje pravilno ugotovljeno in ali so nastale očitne napake pri presoji ter zloraba pooblastil (glej v tem smislu sodbo z dne 28. januarja 2016, Zafeiropoulos/Cedefop,
T‑537/12
, neobjavljena,
EU:T:2016:36
, točka
in navedena sodna praksa). Sodišče je v okviru svojega nadzora tudi dolžno preveriti, ali je zadevni naročnik spoštoval načela preglednosti, sorazmernosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije, kot so določena v členu 102 finančne uredbe (glej točko 16 zgoraj).
[…]
– Drugi del tožbenega razloga: napačna uporaba prava
[…]
Zato je treba drugi del tožbenega razloga zavrniti.
– Tretji del tožbenega razloga: očitna napaka pri presoji
Tožeči stranki zatrjujeta, da je Parlament pri presoji njunega predloga storil očitno napako, ker je v bistvu njuna ponudba v primerjavi s končno izbrano ponudbo ustrezala tudi merilom za presojo, kot so bili določeni v vabilu k predložitvi predlogov.
V zvezi s tem je naročnik v sklepu o zavrnitvi predloga sicer navedel, da ponudba tožečih strank ni bila „najugodnejša“, vendar pa na podlagi tega ni mogoče sklepati, da je bil predlog tožečih strank predmet primerjave s ponudbo, ki je bila dokončno izbrana na koncu celotnega postopka, saj med strankami ni sporno, da tožeči stranki, katerih predlog je bil izločen že v fazi pregleda lokalnega nepremičninskega trga, nista bili med petimi ponudniki, ki so bili izbrani za udeležbo pri samih pogajanjih. V teh okoliščinah je treba šteti, da je tožbeni razlog v zvezi z očitno napako pri presoji upošteven le, če se nanaša na fazo pregleda lokalnega nepremičninskega trga, med katero je bil predlog tožečih strank primerjan z drugimi predlogi, tudi s tistim, ki ga je predložil bodoči izbrani ponudnik.
Zato je treba uvodoma poudariti, da mora tožeča stranka za dokaz, da je naročnik pri presoji dejstev storil tako očitno napako, da ta lahko utemelji razglasitev ničnosti sklepa o zavrnitvi ponudbe za naročilo, predložiti dokaze, ki morajo biti zadostni, da se presoje, sprejete v zadevnem sklepu, ne zdijo verjetne. Z drugimi besedami, tožbeni razlog, ki se nanaša na očitno napako, je treba zavrniti, če je kljub elementom, ki jih je navedla tožeča stranka, sporno presojo še vedno mogoče sprejeti kot resnično ali veljavno (glej v tem smislu in po analogiji sodbi z dne 12. decembra 1996, AIUFFASS in AKT/Komisija,
T‑380/94
,
EU:T:1996:195
, točka
, in z dne 12. februarja 2008, BUPA in drugi/Komisija,
T‑289/03
,
EU:T:2008:29
, točka
).
To še zlasti velja, kadar zadevni sklep vsebuje napake pri presoji, ki so, tudi če se obravnavajo skupaj, tako majhne, da niso mogle vplivati na odločitev uprave, ki bi se nagibala bolj v eno smer kot drugo (glej v tem smislu in po analogiji sodbo z dne 29. septembra 2011, AJ/Komisija,
F‑80/10
,
EU:F:2011:172
, točka
in navedena sodna praksa).
[…]
Predlog za razglasitev ničnosti sklepa o oddaji naročila
V zvezi s predlogom za razglasitev ničnosti sklepa o oddaji naročila je treba spomniti, da iz ustaljene sodne prakse izhaja, da če je ponudba ponudnika zavrnjena pred fazo izdaje sklepa o oddaji naročila, tako da ni primerjana z drugimi ponudbami, je dopustnost tožbe, ki jo zadevni ponudnik vloži zoper sklep o oddaji naročila, odvisna od razglasitve ničnosti sklepa, s katerim je bila zavrnjena njegova ponudba (sodbi z dne 13. septembra 2011, Dredging International in Ondernemingen Jan de Nul/EMSA,
T‑8/09
,
EU:T:2011:461
, točki
in
, ter z dne 22. maja 2012, Evropaïki Dynamiki/Komisija,
T‑17/09
, neobjavljena,
EU:T:2012:243
, točki
in
).
V obravnavani zadevi ni sporno, da je bil predlog tožečih strank zavrnjen v fazi pregleda lokalnega nepremičninskega trga, tako da nista bili povabljeni k udeležbi v postopku s pogajanji, ki je privedel do določitve izbranega ponudnika naročila. Ker je bil predlog za razglasitev ničnosti sklepa o zavrnitvi predloga zavrnjen, je predlog za razglasitev ničnosti sklepa o oddaji naročila nedopusten, saj je bil ta sklep izdan v fazi postopka oddaje naročila, v kateri tožeči stranki nista smeli sodelovati.
Poleg tega je treba navesti, da tožeči stranki v zvezi s sklepom o oddaji naročila ne navajata nobenega tožbenega razloga, ki bi se razlikoval od tistih, uveljavljanih zoper zakonitost sklepa o zavrnitvi predloga. Vsi ti tožbeni razlogi, ob predpostavki, da bi jih bilo mogoče prenesti na sklep o oddaji naročila, so bili zavrnjeni, tako da je treba tudi predlog za razglasitev ničnosti sklepa o oddaji naročila – kot to pravilno zatrjuje Parlament – zavrniti, saj sta v obravnavanem primeru oba sklepa tesno povezana (glej v tem smislu sodbo z dne 10. oktobra 2012, Evropaïki Dynamiki/Komisija,
T‑247/09
, neobjavljena,
EU:T:2012:533
, točka
in navedena sodna praksa; sodba z dne 28. junija 2016, AF Steelcase/EUIPO,
T‑652/14
, neobjavljena,
EU:T:2016:370
, točka
).
[…]

Iz teh razlogov je
SPLOŠNO SODIŠČE (tretji senat)
razsodilo:

1.
Tožba se zavrne.

2.
Jožici Blaž Jamnik in Brini Blaž se naloži plačilo stroškov.

Frimodt Nielsen
Forrester
Perillo
Razglašeno na obravnavi v Luxembourgu, 7. junija 2017.
Sodni tajnik
E. Coulon
Predsednik tretjega senata
S. Frimodt Nielsen
(
*1
)	Jezik postopka: slovenščina.
(
)	Navedene so le točke te sodbe, za katere Splošno sodišče meni, da je njihova objava koristna.