CELEX: 62021CJ0319
Előzetes döntéshozatal
Mezőgazdaság
Közös piacszervezés
1234/2007/EK rendelet
Csomagolt friss gyümölcs‑ és zöldségfélék
543/2011/EU végrehajtási rendelet
Megfelelőségi ellenőrzés
Ugyanazon forgalmazást végző társasághoz tartozó értékesítési pontra történő szállítás
Kísérő dokumentum
A származási ország feltüntetése

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2008. április 14‑i 361/2008/EK tanácsi rendelettel (
HL 2008. L 121., 1. o.
; helyesbítés:
HL 2011. L 276., 63. o.
) módosított, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22‑i 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (
HL 2007. L 299., 1. o.
; helyesbítések:
HL 2010. L 63., 30. o.
;
HL 2013. L 97., 4. o.
; a továbbiakban: 1234/2007 rendelet) 113. és 113a. cikkének, valamint az 1234/2007 rendeletnek a gyümölcs‑ és zöldség‑, valamint a feldolgozottgyümölcs‑ és feldolgozottzöldség‑ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7‑i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (
HL 2011. L 157., 1. o.
) 5. és 8. cikkének értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet az Agecontrol SpA, valamint ZR és a Lidl Italia Srl között, a ZR és a Lidl Italia által forgalmazott gyümölcs‑ és zöldségfélék származási országának két kísérő dokumentumon szereplő téves feltüntetése miatt az Agecontrol által kiszabott közigazgatási bírság tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1234/2007 rendelet
Az 1234/2007 rendelet „Forgalmazási előírások” című 113. cikke a következőképpen rendelkezett:
„(1)   A[z Európai] Bizottság rendelkezhet forgalmazási előírások bevezetéséről az alábbi ágazatok egy vagy több termékére vonatkozóan:
[…]
b) gyümölcs‑ és zöldségfélék;
[…]
(2)   Az (1) bekezdésben említett előírásokat
a)
különösen az alábbiak figyelembevételével kell meghatározni:
i.
az érintett termékek sajátosságai;
[…]
b)
az előírások vonatkozhatnak a minőségre, az osztályokba sorolásra, a súlyra, a méretre, a csomagolásra, a védőcsomagolásra, a tárolásra, a szállításra, a kiszerelésre, a forgalmazásra, a származásra és a címkézésre.
(3)   Amennyiben a Bizottság a (2) bekezdés a) pontjában említett kritériumokkal összhangban másképpen nem rendelkezik, a forgalmazási előírások hatálya alá eső termékeket a[z Európai Unióban] kizárólag a szóban forgó előírások betartásával lehet forgalmazni.
A Bizottság által a 194. cikkben foglaltaknak megfelelően esetlegesen elfogadott bármely különös rendelkezés sérelme nélkül a tagállamok ellenőrzik, hogy a termékek megfelelnek‑e az említett előírásoknak, és indokolt esetben szankciókat alkalmaznak.”
E rendeletnek „A gyümölcs‑ és zöldségágazat termékeinek forgalmazására vonatkozó kiegészítő követelmények” című 113a. cikke a következőket írta elő:
„(1)   A fogyasztók részére frissen történő árusításra szánt gyümölcs‑ és zöldségágazati termékeket kizárólag akkor lehet forgalmazni, ha azok épek, egészségesek és kereskedelmi minőségűek, továbbá ha fel van tüntetve a származási ország.
(2)   Amennyiben a Bizottság másképp nem rendelkezik, az e cikk (1) bekezdésében, valamint a 113. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett forgalmazási előírások a forgalmazás valamennyi szakaszában alkalmazandók, ideértve a behozatalt és a kivitelt is.
(3)   Az elfogadott forgalmazási minőség szabványok hatálya alá tartozó, gyümölcs‑ és zöldségágazati, valamint a feldolgozottgyümölcs‑ és feldolgozottzöldség‑ágazati termékekkel rendelkező személy kizárólag az említett forgalmazási előírásoknak megfelelő módon mutathatja be, ajánlhatja fel eladásra, illetve szállíthatja vagy értékesítheti a termékeket a[z Unión] belül, továbbá felel ezen előírások betartásáért.
(4)   A 113. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján és a Bizottság által a 194. cikkben foglaltaknak megfelelően esetlegesen elfogadott bármely, különösen a megfelelőségi ellenőrzések következetes tagállami alkalmazásával kapcsolatos különös rendelkezés sérelme nélkül, a tagállamok a gyümölcs‑ és zöldségágazat és a feldolgozottgyümölcs‑ és feldolgozottzöldség‑ágazat tekintetében kockázatelemzés alapján szelektív módon ellenőrzik, hogy a termékek megfelelnek‑e a vonatkozó forgalmazási előírásoknak. Ezeket az ellenőrzéseket a termőterületekről történő elszállítást megelőző szakaszra kell összpontosítani, amikor a termékeket csomagolják vagy rakodják. A harmadik országokból származó termékek esetében az ellenőrzéseket a szabad forgalomba bocsátást megelőzően kell elvégezni.”
Az 543/2011 végrehajtási rendelet
Az 543/2011 végrehajtási rendelet (10) preambulumbekezdése kimondja:
„Az ellenőrzések megfelelő és hatékony elvégzése érdekében a nem a fogyasztóknak szánt számlákon és kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a forgalmazási előírásokban szereplő egyes alapvető információkat.”
E végrehajtási rendelet „Kivétel és mentesség a forgalmazási előírások alkalmazása alól” című 4. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A[z 1234/2007] rendelet 113a. cikkének (3) bekezdésétől eltérően a következő termékeknek nem kell megfelelniük a forgalmazási előírásoknak egy adott termelési területen belül:
a)
a termelő által az előkészítő és csomagoló állomásoknak és tárolóhelyeknek eladott vagy leszállított, vagy a termelő gazdaságából az említett állomások felé továbbított termékek, továbbá
b)
a tárolóhelyekről az előkészítő és csomagoló állomások felé továbbított termékek.”
Az említett végrehajtási rendeletnek a „Jelölési információk” című 5. cikke értelmében:
„(1)   Az e fejezetben előírt jelölési információkat a csomagolás egyik oldalán jól látható helyen, olvashatóan kell feltüntetni, vagy kitörölhetetlenül közvetlenül a csomagolási egységre nyomtatva, vagy egy olyan címkén, amely a csomagolási egység szerves része, illetve ahhoz van rögzítve.
(2)   Azon ömlesztve szállított áruk esetében, amelyeket közvetlenül rakodnak a szállítóeszközökre, az (1) bekezdésben említett jelölési információknak szerepelniük kell vagy az árukat kísérő okmányon vagy a szállítóeszközökön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton.
[…]
(4)   A számlákon és kísérő dokumentumokon – kivéve a fogyasztónak szánt elismervényt – fel kell tüntetni a termékek nevét és származási országát, valamint adott esetben – ha egy adott termékspecifikus forgalmazási előírás azt megköveteli – a minőségi osztályt, fajtát vagy kereskedelmi típust, illetve azt a tényt, hogy a terméket feldolgozásra szánták.”
Az 543/2011 végrehajtási rendeletnek a „Hatály” című 8. cikke a következőképpen rendelkezik:
„Ez a fejezet megállapítja a megfelelőségi ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat, azaz a gyümölcsöknek és zöldségeknek a forgalmazás valamennyi szakaszában végzett, az e címben és az [1234/2007] rendelet 113. és 113a. cikkében szereplő forgalmazási előírásoknak és egyéb rendelkezéseknek a betartására irányuló ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat.”
E végrehajtási rendelet „Megfelelőségi ellenőrzések” című 11. cikkének (1) és (4) bekezdése kimondja:
„(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a megfelelőségi ellenőrzésekre az e címben és az [1234/2007] rendelet 113. és 113a. cikkében szereplő forgalmazási előírásoknak és más rendelkezéseknek az érvényesítése érdekében szelektív módon, kockázatelemzés alapján és megfelelő időközönként kerüljön sor.
[…]
(4)   A kereskedőknek az ellenőrző szervek rendelkezésére kell bocsátaniuk minden olyan információt, amelyet az említett szervek a megfelelőségi ellenőrzések megszervezése és elvégzése szempontjából szükségesnek ítélnek.”
Az említett végrehajtási rendelet „Ellenőrzési módszerek” című 17. cikke alatt szereplő (1) bekezdése kimondja:
„E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az e fejezetben előírt megfelelőségi ellenőrzéseket – kivéve a végső felhasználónak történő kiskereskedelmi értékesítés helyén végzett ellenőrzéseket – az V. mellékletben meghatározott ellenőrzési módszereknek megfelelően kell végrehajtani.
[…]”
Az 543/2011 végrehajtási rendeletnek „A 17. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzési módszerek” című V. melléklete az 1.4. pontjában a „Szállítmány” fogalmát a következőképpen határozza meg:
„Egy adott kereskedő által értékesítendő terméknek a vonatkozó dokumentumban meghatározott, ellenőrzésre bemutatott mennyisége. A szállítmány állhat egy vagy több típusú termékből: tartalmazhat egy vagy több tétel friss, aszalt vagy szárított gyümölcsöt és zöldséget.”
E melléklet a „Megfelelőségi ellenőrzés végrehajtása” című részt is tartalmazza, amely a következőket írja elő:
„2.1. Általános megjegyzés
A megfelelőségi ellenőrzés az ellenőrizendő tétel különböző pontjairól véletlenszerűen vett minták értékelésével történik. Az ellenőrzés azon a feltételezésen alapul, hogy a minták minősége megfelel a tétel minőségének.
2.2. Az ellenőrzés helye
Megfelelőségi ellenőrzés végezhető a csomagolási művelet során, a feladás helyén, a szállítás alatt, az átvétel helyén, a nagykereskedőnél és a kiskereskedőnél.
[…]
2.3. A tételek azonosítása és/vagy általános benyomás szerzése a szállítmányról
A tételek azonosítása jelöléseik vagy egyéb szempontok alapján történik, mint például [az egyes árutételekhez tartozó élelmiszereket azonosító jelzésekről és jelölésekről szóló, 1989. június 14‑i] 89/396/EGK tanácsi irányelvben [(
HL 1989. L 186., 21. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 10. kötet, 3. o.)] megállapított jelzések alapján. Több tételből álló szállítmányok esetében az ellenőrnek a kísérő dokumentumok vagy a szállítmányra vonatkozó nyilatkozatok révén általános benyomást kell szereznie a szállítmányról. Az ellenőrnek ezt követően meg kell határoznia, hogy a bemutatott tételek mennyiben felelnek meg az említett dokumentumokban szereplő információnak.
Amennyiben a termékeket be fogják rakodni vagy már berakodták egy szállítóeszközbe, a szállítmány azonosítására az adott szállítóeszköz nyilvántartási számát kell használni.”
Az olasz jog
A 2002. december 10‑i decreto legislativo n. 306 – Disposizioni sanzionatorie in attuazione del regolamento (CE) n. 1148/2001 relativo ai controlli di conformità alle norme di commercializzazione applicabili nel settore degli ortofrutticoli freschi, a norma dell’articolo 3 della legge 1 marzo 2002, n. 39. (a friss gyümölcsre és zöldségre alkalmazandó forgalmazási előírásoknak való megfelelési ellenőrzésekről szóló 1148/2001/EK rendeletnek a 2002. március 1‑jei 39. sz. törvény 3. cikkével összhangban történő végrehajtása során alkalmazandó szankciókra vonatkozó rendelkezésekről szóló 306. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet, a GURI 2003. január 31‑i 25. száma) 4. cikke (1) bekezdésében előírja:
„Aki megsérti a módosított [1234/2007] rendelet 113. és 113a. cikke alapján a […] Bizottság által a friss gyümölcs‑ és zöldségfélékre vonatkozóan elfogadott szabályokat – feltéve, hogy a cselekmény nem minősül bűncselekménynek –, 550 eurótól 15500 euróig terjedő közigazgatási bírsággal sújtható.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
Az Agecontrol a gyümölcs‑ és zöldségfélék forgalmazási előírásoknak való megfelelőségének ellenőrzésével megbízott nemzeti ügynökség Olaszországban. Ezen ügynökség ellenőrei a 2013. szeptember 25‑én végzett ellenőrzés során megállapították, hogy a Lidl Italia disztribúciós platformjáról származó és a hozzá tartozó értékesítési pontra irányuló egyik gyümölcsszállítmány 2013. június 3‑i és egyik zöldségszállítmány 2013. július 29‑i keltezésű kísérő dokumentuma egy tétel friss szamóca, illetve egy tétel fürtös paradicsom esetében a származási országot tévesen jelölte meg. Míg e termékek csomagolásán azok származási országaként Spanyolországot, illetve Olaszországot tüntették fel, az említett termékeket kísérő dokumentumokon más származási ország, nevezetesen Hollandia, illetve Belgium szerepelt.
Mivel az Agecontrol úgy ítélte meg, hogy az említett termékek származási országának az említett kísérő dokumentumokon való téves feltüntetése ellentétes az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. és 8. cikkében foglalt követelményekkel, a 2018. április 30‑i határozatával a jelen ítélet 13. pontjában hivatkozott 2002. december 10‑i 306. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján közigazgatási bírságot szabott ki.
A Lidl Italia, valamint ZR jogi képviselője e határozattal szemben keresetet nyújtott be a Tribunale di Trevisóhoz (trevisói bíróság, Olaszország), amely annak helyt adott, és megsemmisítette azt.
Az Agecontrol az említett bíróság ítéletével szemben felülvizsgálati kérelmet terjesztett a kérdést előterjesztő bírósághoz, a Corte d’appello di Veneziához (velencei fellebbviteli bíróság, Olaszország), azzal érvelve, hogy a gyümölcs‑ és zöldségágazat termékeinek a disztribúciós platformról az ugyanazon forgalmazó vállalkozáshoz tartozó értékesítési pontig történő szállítására vonatkozó kísérő dokumentumoknak fel kell tüntetniük a szállított termékek származási országát. Az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. és 8. cikkéből ugyanis az következik, hogy ezt az információt az említett termékek kísérő dokumentumainak e termékek forgalmazásának valamennyi szakaszában tartalmaznia kell, ideértve az értékesítési platform és az ugyanazon kereskedőhöz tartozó azon szupermarket közötti belső szállítást is, amelyben e termékeket a fogyasztók számára értékesítik.
ZR és a Lidl Italia arra hivatkozik, hogy az előrecsomagolt, illetve csomagolásba helyezett áruk sajátos esetében az uniós jog nem követeli meg, hogy a kísérő dokumentumokon feltüntessék ezen áruk származási országát, mivel az már szerepel a csomagoláson vagy a csomagban elhelyezett, illetve ahhoz rögzített címkén. Ez
a fortiori
érvényes a disztribúciós platformról az ugyanazon kereskedő értékesítési pontjáig szállított termékekre.
A kérdést előterjesztő bíróságnak kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy az uniós jog kötelezi‑e a gyümölcs‑ és zöldségágazatba tartozó friss termékekkel rendelkező személyt a termékek származási országát feltüntető kísérő dokumentum kiállítására, amennyiben először is, az említett termékeket a származási országot (kitörölhetetlen nyomtatással vagy címkével) kívül feltüntető eredeti csomagolásban adják fel, másodszor, e termékek szállítása ugyanazon kereskedőhöz tartozó indulási és érkezési pontok között történik, és harmadszor, a származási országot a szállítóeszközökön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton és a harmadik személy kereskedő által kiállított számlákon feltüntetik.
A kérdést előterjesztő bíróság szerint az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. cikkének (4) bekezdése nem ír elő olyan eseteket, amelyekben kötelező kiállítani az érintett termékek származási országát feltüntető kísérő dokumentumot. Következésképpen úgy véli, hogy e rendelkezést többféleképpen lehet értelmezni. Az első értelmezés szerint ilyen dokumentumot kizárólag a harmadik személy szállítókkal történő árucsere esetén kell kiállítani, amint azt a Corte suprema di cassazione (semmítőszék, Olaszország) ítélkezési gyakorlata megállapította, illetve ömlesztett termék esetében, miként azt ZR és a Lidl Italia állítja. A második értelmezés szerint, amelyet az Agecontrol támogat, e rendelkezésből általános kötelezettség következik olyan kísérő dokumentum kiállítására, amely az érintett termékek származási országát az e termékek forgalomba hozatala céljából végzett szállítás valamennyi szakaszában feltünteti, ideértve azt az esetet is, amikor az említett termékeket ugyanazon kereskedőhöz tartozó szervezeti egységek között szállítják.
E körülmények között a Corte d’appello di Venezia (velencei fellebbviteli bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni az [543/2011 végrehajtási] rendeletnek az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésével és 8. cikkével, valamint az [1234/2007] tanácsi rendelet 113. és 113a. cikkével összefüggésben értelmezett 5. cikke (4) bekezdését, hogy az előre csomagolt vagy a gyártó által biztosított eredeti csomagolásban feladott friss gyümölcs‑ és zöldségféléknek valamely forgalmazást végző társaság disztribúciós platformjáról az e társaság valamely értékesítési pontjára történő szállítása során a szóban forgó gyümölcs‑ és zöldségfélék nevét és származási országát feltüntető kísérő dokumentumot kell kiállítani, függetlenül attól a körülménytől, hogy az [543/2011 végrehajtási] rendelet I. fejezetében előírt jelölési információk (köztük a termékek nevével és származási országával kapcsolatos jelölési információk) a csomagolás egyik oldalán kitörölhetetlenül, közvetlenül a csomagolási egységre vannak nyomtatva, vagy olyan címkén szerepelnek, amely a csomagolási egység szerves része, illetve ahhoz van rögzítve, és ezek az információk azokon a számlákon is szerepelnek, amelyeket az a szállító állított ki, amelytől a terméket forgalmazó társaság beszerezte azt, és amelyeket a könyvelőirodájában őriz, és amelyek a terméket szállító szállítóeszközökön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton is szerepelnek?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
Kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. cikkének (4) bekezdését az említett rendelet 8. cikkének, valamint az 1234/2007 rendelet 113. és 113a. cikkének fényében úgy kell‑e értelmezni, hogy a gyümölcs‑ és zöldségágazatba tartozó termékek forgalmazási előírásoknak való megfelelésének ellenőrzése kötelezi e termékek tulajdonosát, hogy kísérő dokumentumot állítson ki a termékek forgalmazásának valamennyi szakaszában, az említett termékek nevét és származási országát feltüntetve, ideértve a csomagolt termékeket is, és hogy az 543/2011 végrehajtási rendeletben előírt jelölési információk, nevezetesen az érintett termékek neve és származási országa jól láthatóan és kitörölhetetlenül szerepeljenek az említett termékek csomagolásának egyik oldalán, a terméket szállító szállítóeszközökön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton, valamint az említett termékek szállítója által kiállított számlákon.
Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy az 543/2011 végrehajtási rendelet „Jelölési információk” című 5. cikke az (1) bekezdésében előírja, hogy a forgalmazási előírások részeként az előírt információkat, köztük az e rendelet I. mellékletének B. részével összhangban az érintett termékek származási országának megnevezését, a csomagoláson jól látható helyen, olvashatóan kell feltüntetni, vagy kitörölhetetlenül közvetlenül a csomagolási egységre nyomtatva, vagy egy olyan címkén, amely a csomagolási egység szerves része, illetve ahhoz van rögzítve. Az olyan ömlesztve szállított áruk speciális esetében, amelyeket közvetlenül rakodnak a szállítóeszközökre, e cikk (2) bekezdése előírja, hogy e jelölési információknak szerepelniük kell vagy az árukat kísérő dokumentumon vagy a szállítóeszközökön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton. Ugyanezen cikk (4) bekezdése arra szorítkozik, hogy előírja a termékek származási országának megjelölését és feltüntetését a számlákon és kísérő dokumentumokon.
Így az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. cikkének szövegéből egészében véve az következik, hogy e cikknek nem az a célja, hogy előírja a gyümölcs‑ és zöldségágazatba tartozó termékek származási országát kötelezően feltüntető kísérő dokumentum kiállítását, hanem csak az a célja, hogy amennyiben az említett termékeket kísérő dokumentumokat állítanak ki, azokon kötelezővé tegye e jelölés feltüntetését.
Másodszor, meg kell jegyezni, hogy az említett végrehajtási rendelet 8. cikke csupán emlékeztet arra, hogy a gyümölcsök és zöldségek megfelelőségi ellenőrzését a forgalmazás valamennyi szakaszában el kell végezni, és csupán utalást tesz az 1234/2007 rendelet 113. és 113a. cikkére, anélkül, hogy bármely kísérő dokumentumra vagy ilyen dokumentum kiállítására vonatkozó bármely kötelezettségre hivatkozna.
Ezenkívül az 1234/2007 rendelet 113a. cikke az 543/2011 végrehajtási rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezve csupán a forgalmazási előírásokra és azok betartásának ellenőrzésére vonatkozó általános szabályokat állapítja meg, anélkül, hogy kísérő dokumentum kiállítását írná elő.
Végül az 1234/2007 rendelet 113. cikke (2) bekezdésének b) pontja az 543/2011 végrehajtási rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezve lényegében úgy rendelkezik, hogy a Bizottság a gyümölcs‑ és zöldségágazat termékeire, köztük a szamócára és a paradicsomra vonatkozóan termékspecifikus forgalmazási előírásokat fogadhat el. Ezek az előírások vonatkozhatnak az említett termékek bizonyos jellemzőire, például csomagolásukra, szállításukra, kiszerelésükre, forgalmazásukra, származásukra vagy címkézésükre, és a szamóca esetében az 543/2011 végrehajtási rendelet I. melléklete B. részének 7. részében, a paradicsom esetében pedig a 10. részében szerepelnek. Az 1234/2007 rendelet 113. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tagállamok felelősek annak ellenőrzéséért, hogy e termékek megfelelnek‑e az említett előírásoknak. Márpedig e rendelkezések egyike sem kötelezi az érintett kereskedőt kísérő dokumentum kiállítására.
Ezért sem az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. és 8. cikke, sem az 1234/2007 rendelet 113. és 113a. cikke nem értelmezhető úgy, hogy a kereskedőt kísérő dokumentum kiállítására kötelezi, és azon fel kell tüntetnie az általa forgalmazott termékek származási országát.
Amint azonban a Bizottság írásbeli észrevételeiben rámutat, amennyiben sor kerül kísérő dokumentum kiállítására, annak meg kell jelölnie a származási országot, és ez a kötelezettség attól függetlenül fennáll, hogy a származási ország fel van‑e már tüntetve a csomagoláson, a számlákon vagy a szállítóeszközön belül elhelyezett feliraton.
E tekintetben egyértelművé kell tenni, hogy az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, a termék származási országának a számlákon és a kísérő dokumentumokon való feltüntetésére vonatkozó követelményt az említett rendelet (10) preambulumbekezdésének fényében kell értelmezni, mivel e követelmény célja a megfelelőségi ellenőrzések elvégzésének megkönnyítése azáltal, hogy az ellenőrök számára bizonyos alapvető információkat nyújt a nem a fogyasztónak szánt dokumentumokon.
Az 543/2011 végrehajtási rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a megfelelőségi ellenőrzéseket az említett rendelet V. mellékletének 2. pontjában meghatározott módszerekkel összhangban kell elvégezni, az ellenőrizendő tétel különböző pontjaiból véletlenszerűen vett minták értékelése révén. E tekintetben az V. melléklet e pontjából világosan kitűnik, hogy több egymást követő szakaszban zajlik ez az ellenőrzés, amelynek lényegében az első szakasza az ellenőrizendő szállítmányok azonosítása, illetve több tételből álló szállítmány esetén a szállítmányról való általános benyomás szerzése, a második szakasza az ellenőrizendő termékek bemutatása, a harmadik és utolsó szakasz pedig e termékek fizikai ellenőrzése.
Több tételből álló szállítmányok esetében az említett rendelet V. mellékletének 2.3. pontja előírja, hogy az ellenőrnek a kísérő dokumentumok vagy a szállítmányra vonatkozó nyilatkozatok megtekintésével általános benyomást kell szereznie a szállítmányról, és ennek megfelelően meg kell határoznia, hogy a tételek mennyiben felelnek meg az említett dokumentumokban szereplő információnak.
Mivel tehát a kísérő dokumentum azon két referenciadokumentum egyike, amelyek alapján az ellenőr általános benyomást szerez az ellenőrizendő szállítmányokról, az e dokumentumokban szereplő, a származási országra vonatkozó bármely olyan megjelölés, amely az ellenőrizendő szállítmányt alkotó tételek csomagolásán feltüntetett megjelöléstől eltér, valószínűleg rontja ezt az általános benyomást, és következésképpen csökkenti a megfelelőségi ellenőrzés hatékonyságát.
Megjegyzendő továbbá, hogy az 543/2011 végrehajtási rendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban a kereskedők felelőssége, hogy az ellenőrző szervek rendelkezésére bocsássanak minden olyan információt, amelyet e szervek szükségesnek tartanak a megfelelőségi ellenőrzések megszervezéséhez és elvégzéséhez.
Ebben az összefüggésben, noha a kísérő dokumentum, valamint a szállítmányokra vonatkozó nyilatkozatok azok a referenciadokumentumok, amelyeknek pontosan kell tükrözniük az ellenőrizendő szállítmányok csomagolásán szereplő információkat, az is tény, hogy sem az 543/2011 végrehajtási rendelet 17. cikkének (1) bekezdése, sem az említett rendelet 11. cikkének (4) bekezdése, sem pedig az V. mellékletének 2.3. pontja nem korlátozza azokat a bizonyítási eszközöket, amelyeket a kereskedő felhasználhat annak érdekében, hogy az ellenőr általános benyomást szerezzen az érintett szállítmányról.
Így, bár alapvető fontosságú, hogy a kísérő dokumentum hibátlan legyen, és a kereskedő helyes információkat szolgáltasson az ellenőr számára, hogy az helyesen azonosítsa az ellenőrizendő szállítmányokat, a kereskedő főszabály szerint szabadon dönthet arról, hogy milyen bizonyítékokat szolgáltat az ellenőr számára annak érdekében, hogy az a szállítmányról és a szállítmányt alkotó tételekről valós általános benyomást szerezzen.
Ebből következik, hogy amennyiben a kísérő dokumentum tévesen tünteti fel a termék származási országát, a termékkel rendelkező kereskedő feladata, hogy a lehető legrövidebb időn belül és minden lehetséges módon eloszlassa az ellenőr felmerülő kétségeit a termék pontos származásával kapcsolatban.
Ebben az összefüggésben a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a jelen ügyben az olyan körülmények, mint a származási ország feltüntetése a termékek csomagolásán, a számlákon és a szállítóeszközön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton, képesek‑e eloszlatni az ellenőr részéről az ellenőrzés során esetlegesen felmerült kétségeket, és ezáltal eredményezhetik‑e az ellenőr által a szállítmányról szerzett általános benyomás módosulását.
Ami azt a kérdést illeti, hogy a kísérő dokumentumnak tartalmaznia kell‑e a termék származási országának feltüntetését akkor is, ha a terméket ugyanazon kereskedőhöz tartozó szervezeti egységek között szállítják, nevezetesen egy disztribúciós platform és egy értékesítési pont között, az 543/2011 végrehajtási rendelet 8. cikkének szövegéből, valamint az 1234/2007 rendelet 113a. cikkének (2) bekezdéséből egyértelműen kitűnik, hogy a forgalmazási előírások „a forgalmazás valamennyi szakaszában” alkalmazandók. Ez utóbbi rendelet 113a. cikkének (3) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az elfogadott forgalmazási minőségi szabványok hatálya alá tartozó, gyümölcs‑ és zöldségágazati termékekkel rendelkező személy egyrészt kizárólag az említett forgalmazási előírásoknak megfelelő módon mutathatja be, ajánlhatja fel eladásra, illetve szállíthatja vagy értékesítheti a termékeket az Unión belül, másrészt felel ezen előírások betartásáért.
E tekintetben elegendő megjegyezni, hogy a „forgalmazás valamennyi szakaszában” kifejezés, amelyhez semmilyen korlátozás nem társul, tágan értelmezendő. Mivel a megfelelőségi ellenőrzések célja annak vizsgálata, hogy a forgalmazott termékek megfelelnek‑e az előírt forgalmazási előírásoknak, ezeket az ellenőrzéseket elvileg e termékek forgalmazásának valamennyi szakaszában el kell végezni, azaz a termékek termelésétől a kiskereskedelmi értékesítésig tartó időszakban bármikor, ami magában foglalja e termékeknek a disztribúciós platform és a kiskereskedelmi értékesítési pont közötti szállítását is.
Ezt az értelmezést az 543/2011 végrehajtási rendelet által létrehozott rendszer logikája is alátámasztja. Egyrészt a „Kivétel és mentesség a forgalmazási előírások alkalmazása alól” című 4. cikk kimerítően felsorolja azokat az eseteket, amelyekben a termékek nem tartoznak a forgalmazási előírásoknak való megfelelési kötelezettség alá. Márpedig elegendő megállapítani, hogy a termékeknek a disztribúciós platform és a kiskereskedelmi értékesítési pont közötti szállítása nem szerepel az e rendelkezésben felsorolt esetek között. Ezért nincs jelentősége annak, hogy a disztribúciós platform és a kiskereskedelmi értékesítési pont ugyanahhoz a vállalkozáshoz vagy két különböző gazdálkodó egységhez tartozik.
Másrészt fontos rámutatni, hogy az 543/2011 végrehajtási rendelet V. mellékletének 2.2. pontja szerint megfelelőségi ellenőrzés végezhető a csomagolási művelet során, a feladás helyén, a szállítás alatt, az átvétel helyén, továbbá a nagykereskedőnél és a kiskereskedőnél. Meg kell tehát jegyezni, hogy az ilyen ellenőrzések elvégzése nem korlátozódik kizárólagosan a termékek különálló jogi személyek közötti mozgására, sem arra az esetre, ha a termékek tulajdonjoga átruházásra kerül. Az 1234/2007 rendelet 113a. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint a lényeges az, hogy a termékkel rendelkező személy – azaz az 543/2011 végrehajtási rendelet 3. cikkének (3) bekezdésének meghatározásában a terméket fizikailag birtokló személy – felelős a termékek megfelelőségének biztosításáért. Következésképpen nincs jelentősége annak a körülménynek, hogy a terméket az ugyanazon kereskedőhöz tartozó két szervezeti egység közötti belső szállítás során ellenőrzik.
A fentiekre tekintettel a feltett kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 543/2011 végrehajtási rendelet 5. cikkének (4) bekezdését az említett rendelet 8. cikkének, valamint az 1234/2007 rendelet 113. és 113a. cikkének fényében úgy kell értelmezni, hogy a gyümölcs‑ és zöldségágazatba tartozó termékek forgalmazási előírásoknak való megfelelésének ellenőrzése nem kötelezi az e termékekkel rendelkező személyt kísérő dokumentum kiállítására. Ha azonban e személy ilyen dokumentumot állít ki, az említett termékek forgalmazásának valamennyi szakaszában fel kell tüntetnie e termékek nevét és származási országát, függetlenül attól, hogy az 543/2011 végrehajtási rendeletben előírt jelölési információk már jól láthatóan és kitörölhetetlenül szerepelnek a termékek csomagolásának valamelyik oldalán, a szállításukat szolgáló szállítóeszközön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton, valamint az e termékek szállítója által kiállított számlákon.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (nyolcadik tanács) a következőképpen határozott:

Az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs‑ és zöldség‑, valamint a feldolgozottgyümölcs‑ és feldolgozottzöldség‑ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7‑i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet 5. cikkének (4) bekezdését – az említett rendelet 8. cikkének, továbbá a 2008. április 14‑i 361/2008/EK tanácsi rendelettel módosított, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22‑i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 113. és 113a. cikkének fényében – úgy kell értelmezni, hogy a gyümölcs‑ és zöldségágazatba tartozó termékek forgalmazási előírásoknak való megfelelésének ellenőrzése nem kötelezi az e termékekkel rendelkező személyt kísérő dokumentum kiállítására. Ha azonban e személy ilyen dokumentumot állít ki, az említett termékek forgalmazásának valamennyi szakaszában fel kell tüntetnie e termékek nevét és származási országát, függetlenül attól, hogy az 543/2011 végrehajtási rendeletben előírt jelölési információk már jól láthatóan és kitörölhetetlenül szerepelnek a termékek csomagolásának valamelyik oldalán, a szállításukat szolgáló szállítóeszközön belül jól látható helyen elhelyezett feliraton, valamint az e termékek szállítója által kiállított számlákon.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: olasz.