CELEX: 62018CJ0592
Előzetes döntéshozatal
528/2012/EU rendelet
A 3. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontja
A »biocid termék« fogalma
A »hatóanyag« fogalma
Bacillus ferment baktériumfajtát tartalmazó baktériumtartalmú termék
Nem tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatás
Közvetett ráhatás
A ráhatás időtartama

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22‑i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (
HL 2012. L 167., 1. o.
) 3. cikkének értelmezésére vonatkozik.
Ezt a kérelmet a Darie BV, a karbantartó‑, tisztító‑ és mosószerek nagykereskedelmi piacán működő kereskedelmi társaság, és a Staatssecretaris van Infrastructuur en Milieu (az infrastruktúráért és a környezetvédelemért felelős államtitkár, Hollandia, a továbbiakban: államtitkár) között folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, amely egy olyan határozat jogszerűségére vonatkozott, amely az előbbi társaságot egy, az államtitkár által „biocid terméknek” minősített, és nem engedélyezett termék forgalmazásának megszüntetésére kötelezte.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 528/2012 rendelet
Az 528/2012 rendelet (5) preambulumbekezdésének szövege a következő:
„A biocid termékek Közösségen belüli forgalmazására vonatkozó szabályokat a [biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16‑i] 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [
HL 1998. L 123., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 23. kötet, 3. o.] állapította meg. E szabályokat a tapasztalatokra tekintettel és különösen a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, az irányelv végrehajtásának első hét évéről készült és az irányelv által felvetett problémákat, illetve annak hiányosságait elemző jelentés alapján ki kell igazítani.”
E rendelet „Cél és tárgy” címet viselő 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   E rendelet célja a biocid termékek forgalmazására és felhasználására vonatkozó szabályok harmonizálásán keresztül a belső piac működésének javítása, biztosítva eközben mind az emberi és állati egészség, mind pedig a környezet magas szintű védelmét. E rendelet rendelkezései az elővigyázatosság elvére épülnek, az emberek és az állatok egészségének védelme, valamint a környezet megóvása érdekében. […]
(2)   Ez a rendelet szabályokat állapít meg az alábbiak vonatkozásában:
a)
a biocid termékekben használható hatóanyagok uniós szintű jegyzékének létrehozása;
b)
a biocid termékek engedélyezése;
[…]”
Az említett rendelet „Hatály” címet viselő 2. cikke az (1) bekezdésében így rendelkezik:
„Ezt a rendeletet a biocid termékekre és a kezelt árucikkekre kell alkalmazni. A biocid termékek e rendelet hatálya alá tartozó típusainak jegyzékét és azok leírását az V. melléklet tartalmazza.”
Ugyanezen rendelet „Fogalommeghatározások” című 3. cikke az (1) bekezdésében a következőképpen szól:
„E rendelet alkalmazásában:
a)
»biocid termék«:
–
bármely olyan, egy vagy több hatóanyagból álló, egy vagy több hatóanyagot tartalmazó vagy egy vagy több hatóanyagot keletkeztető anyag vagy keverék a felhasználóhoz jutó kiszerelésben, amelynek rendeltetése, hogy károsító szervezeteket a tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely módon elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, hatásuk kifejtésében megakadályozzon, vagy azokkal szemben más gátló hatást fejtsen ki,
–
bármely olyan, az első francia bekezdés hatályán kívül eső anyagokból vagy keverékekből előállított anyag vagy keverék, amelynek rendeltetése, hogy károsító szervezeteket a tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely módon elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, hatásuk kifejtésében megakadályozzon, vagy azokkal szemben más gátló hatást fejtsen ki.
Az elsődleges biocid funkcióval rendelkező kezelt árucikkek biocid termékeknek minősülnek.
[…]
c)
»hatóanyag«: olyan anyag vagy mikroorganizmus, amely károsító szervezetekre vagy azok ellen hatást gyakorol;
[…]
g)
»károsító szervezet«: minden olyan szervezet, a kórokozókat is beleértve, amelynek jelenléte nemkívánatos, vagy az emberekre, azok tevékenységére, az általuk használt vagy gyártott termékekre, az állatokra vagy a környezetre ártalmas hatást gyakorol;
[…]”
Az 528/2012 rendelet 17. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Biocid termékeket nem szabad forgalmazni vagy felhasználni az e rendelettel összhangban történő engedélyezés nélkül.”
E rendelet V. melléklete, amely a „Biocid terméktípusok és leírásuk a 2. cikk (1) bekezdése alapján” címet viseli, e termékeket négy csoportba sorolja, nevezetesen a fertőtlenítőszerek, a tartósítószerek, a kártevők elleni védekezésre használt szerek, valamint az egyéb biocid termékek. E melléklet egyrészt pontosítja, hogy a fertőtlenítőszerek nem foglalják magukban a biocid hatással nem rendelkező tisztítószereket, másrészt pedig, hogy a tartósítószerek közé, ellenkező rendelkezések hiányában, kizárólag a mikroorganizmusok fejlődésének vagy az algásodásnak a megelőzésére szolgáló termékek tartoznak.
A 98/8 irányelv
A 98/8 irányelv „Fogalommeghatározások” című 2. cikke, amelyet az 528/2012 rendelet hatályon kívül helyezett, és annak helyébe lépett, az (1) bekezdésében a következőképpen rendelkezett:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
a)
Biocid termékek
Hatóanyagok és egy vagy több hatóanyagot tartalmazó készítmények a felhasználóhoz jutó kiszerelésben, amelyek célja, hogy károsító szervezeteket kémiai vagy biológiai eszközökkel elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, tevékenységében akadályozzon, vagy azon más módon korlátozó hatást gyakoroljon [helyesen: elpusztítsanak, elriasszanak, ártalmatlanná tegyenek, tevékenységükben akadályozzanak, vagy azokon más módon korlátozó hatást gyakoroljanak].
[…]”
A 648/2004/EK rendelet
A mosó‑ és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31‑i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (
HL 2004. L 104., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 48. o.) (21) preambulumbekezdése szerint „[i]ndokolt emlékeztetni arra, hogy egyéb horizontális jogszabályokat is alkalmazni kell a mosó‑ is tisztítószerekben levő felületaktív anyagokra”, amely jogszabályok között a 98/8 irányelv is szerepel.
E rendelet 2. cikkének 1. pontja tartalmazza az említett rendelet alkalmazásában a „mosó‑ és tisztítószer” meghatározását.
A holland jog
A Wet gewasbeschermingsmiddelen en biociden (a növényvédő szerekről és a biocid termékekről szóló törvény, a továbbiakban: Wgb) „Fogalommeghatározások” című 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   E törvény és az annak alapján elfogadott rendelkezések alkalmazásában:
[…]
Biocid termékek: a [528/2012] rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett biocid termékek;
[…]”
A Wgb‑nek „A rendeletnek való meg nem felelés” című 43. cikke értelmében:
„(1)   Tilos az [528/2012] rendelet 17. cikkének (1), (5) és (6) bekezdését, […] vagy a [528/2012 rendelet] végrehajtását szolgáló rendeleteket megsérteni.
[…]”
A Wgb „Szabálysértés miatt kiszabható jogkövetkezmények” című 86. cikke a következőket írja elő:
„A miniszter jogosult az e törvényben vagy az e törvény alapján megállapított rendelkezések és – amennyiben a 82. cikkben meghatározott tisztviselőkkel való együttműködési kötelezettségről van szó – az Algemene wet bestuursrecht [a közigazgatási eljárásról szóló általános törvény] 5:20. cikkének betartása érdekében pénzbírság terhe melletti hatósági kötelezést kibocsátani.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
A Wgb‑nek az 528/2012 rendelet 17. cikke (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 43. és 86. cikke alapján az államtitkár 2017. január 13–i határozatával heti 1000 euró, összesen maximum 25000 euró összegű kényszerítő bírság terhe melletti hatósági kötelezést bocsátott ki a Dariével szemben az államtitkár által „biocid terméknek” minősített Pure Air forgalmazásának megszüntetésére vonatkozóan, mely termékre a a hatáskörrel rendelkező hatóság, azaz a College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (növényvédő szerek és biocid termékek engedélyező tanácsa, Hollandia) nem adott engedélyt.
A Darie panaszt nyújtott be az államtitkár határozatával szemben, arra hivatkozva, hogy az tévesen minősítette a Pure Airt az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „biocid terméknek”.
2017. május 26‑i határozatával az államtitkár elutasította e panaszt.
A Darie e határozat ellen keresetet nyújtott be a College van Beroep voor het bedrijfslevenhez (gazdasági tárgyú közigazgatási jogviták fellebbviteli bírósága, Hollandia), vitatva a Pure Air 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „biocid terméknek” minősítését. E társaság szerint a Pure Air probiotikus és nem biocid hatást fejt ki, amennyiben az e termékben található
Bacillus ferment
baktériumfajta enzimeket termel, amelyek valamennyi olyan jelen lévő szerves maradványt felszívnak és megemésztenek, amelyek a mikroorganizmusok táplálékául szolgálnak, miáltal az említett szerrel kezelt felületen nem tud biotóp képződni, amelyben a penészgombához hasonló mikroorganizmusok kifejlődhetnének.
A kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy a Pure Air címkéje e terméket probiotikummal dúsított, biológiailag lebomló permetszerként írja le, amely tartalmazza többek között a
Bacillus ferment
baktériumfajtát, és amely terméket „a penészképződés megakadályozására” és a „kellemetlen szagok megszüntetésére és megelőzésére” használják, mivel a bepermetezett felületeken egészséges és biztonságos mikroflórát hoz létre. A Pure Air használati utasításai egyrészt kifejtik, hogy e terméknek a kezelendő területeken történő permetezése előtt el kell távolítani a penészgombákat, „hogy a kezelés alapos legyen”, másrészt pedig „[a]nnak érdekében, hogy penészképződést megakadályozza, a [Pure Airrel történő] permetezést a lakás nedvességtartalmától függően három‑négy hetente ismételje meg”.
E bíróság hozzáteszi, hogy 2017. március 22–én a Darie internetes oldala azt az információt tüntette fel, amely szerint a „probiotikumos tisztítószerek úgy működnek, mint a hagyományos tisztítási technikák. Eltávolítják a látható szennyeződést. Van ugyanakkor egy fontos különbség. Eltűnnek a potenciális kórokozók is, mint a penészgomba és a káros baktériumok. Azáltal, hogy megfosztják őket a táptalajtól, a káros baktériumok és penészgombák száma jelentősen csökken. A termék ezenfelül biztonságos, és hatása tartós. Alapja víz és jótékony baktériumok, minek révén a professzionális piac számára elérhető legkörnyezetkímélőbb termék.”
A kérdést előterjesztő bíróság arra kíván választ kapni, hogy az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett a) pontjában szereplő „biocid termék” fogalmába tartozik–e a Pure Air‑nek a Darie által állított hatása, amely abban áll, hogy nem magával a károsító szervezettel, hanem a szervezet lehetséges élőhelyének kialakulásával, illetve fennmaradásával veszi fel a küzdelmet.
E körülmények között a College van Beroep voor het bedrijfsleven (gazdasági tárgyú közigazgatási jogviták fellebbviteli bírósága) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni az 528/2012 rendelet 3. cikkében szereplő »biocid termék« fogalmát, hogy az olyan szereket is magában foglal, amelyek egy vagy több baktériumfajtából, enzimből vagy más alkotóelemből állnak, amennyiben az adott szer jellemző hatását tekintve nem közvetlenül azokra a károsító szervezetekre gyakorol hatást, amelyekre szánják, hanem a károsító szervezetek lehetséges élőhelyének kialakulására, illetve fennmaradására, és milyen követelményeknek kell adott esetben az ilyen ráhatásnak megfelelnie?
2)
Az első kérdés megválaszolása szempontjából van‑e jelentősége annak, hogy azok a körülmények, amelyek között egy ilyen szert alkalmaznak, mentesek‑e a károsító szervezetektől, és amennyiben igen, milyen kritériumok alapján kell megítélni, hogy ez utóbbiról van‑e szó?
3)
Az első kérdés megválaszolása szempontjából van‑e jelentősége annak, hogy a ráhatásra milyen időtartamon belül kerül sor?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az elfogadhatóságról
A Darie úgy érvel, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet el kell utasítani, mivel a kérdést előterjesztő bíróság birtokában van valamennyi információnak, amely lehetővé tenné annak megállapítását, hogy az alapügyben szóban forgó termék nem biocid termék, anélkül hogy előzetes döntéshozatal céljából kérdéseket terjesztene a Bíróság elé. Ráadásul a Bíróság a 2012. március 1‑jeiSöll ítéletben (
C‑420/10
, továbbiakban: Söll ítélet,
EU:C:2012:111
) már válaszolt az első kérdésre.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság és a nemzeti bíróságok között az EUMSZ 267. cikkel létrehozott együttműködés keretében kizárólag az ügyben eljáró és a meghozandó határozatért felelős nemzeti bíróság feladata annak eldöntése, hogy az ügy sajátos jellemzőire tekintettel az ítélet meghozatalához szükség van‑e az előzetes döntéshozatalra, és hogy a Bíróságnak feltett kérdések relevánsak‑e. Következésképpen, ha a feltett kérdések az uniós jog értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság főszabály szerint köteles határozatot hozni (2018. július 25‑iAY [Elfogatóparancs – Tanú] ítélet,
C‑268/17
,
EU:C:2018:602
,
24.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ebből következik, hogy a nemzeti bíróság által saját hatáskörében meghatározott jogszabályi és ténybeli háttér alapján – amelynek helytállóságát a Bíróság nem vizsgálhatja – az uniós jog értelmezésére vonatkozóan előterjesztett kérdések releváns voltát vélelmezni kell. A nemzeti bíróságok által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem Bíróság általi elutasítása csak abban az esetben lehetséges, amennyiben nyilvánvaló, hogy az uniós jog értelmezése, amelyet a nemzeti bíróság kért, nem függ össze az alapeljárás tényállásával vagy tárgyával, illetve ha a szóban forgó probléma hipotetikus jellegű, vagy a Bíróság nem rendelkezik azon ténybeli és jogi elemek ismeretével, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a feltett kérdéseket hatékonyan megválaszolja (2018. július 25‑iAY [Elfogatóparancs – Tanú] ítélet,
C‑268/17
,
EU:C:2018:602
,
25.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Márpedig a jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő jogvita lényegében a Pure Air terméknek az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „biocid terméknek” minősítésére vonatkozik. Tekintettel arra, hogy e bíróság a „biocid termék” és a „hatóanyag” e rendelet szerinti fogalmainak értelmezését kéri, és szolgáltatja a Bíróság számára az előterjesztett kérdések hasznos megválaszolásához szükséges ténybeli és jogi elemeket, nem kétséges, hogy az említett kérdések relevánsak a jogvita megoldása szempontjából, és teljesülnek az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságának az előző pontban említett feltételei.
Következésképpen a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadható.
Az ügy érdeméről
Az első kérdésről
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra keres választ, hogy az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „biocid termék” fogalmát úgy kell–e értelmezni, hogy az olyan szereket is magában foglal, amelyek egy vagy több baktériumfajtából, enzimből vagy más alkotóelemből állnak, amennyiben az adott szer jellemző hatását tekintve nem közvetlenül a károsító szervezetekre gyakorol hatást, hanem e szervezetek lehetséges élőhelyének kialakulására, illetve fennmaradására, és milyen követelményeknek kell adott esetben az ilyen ráhatásnak megfelelnie.
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel az 528/2012 rendelet hatályon kívül helyezte a 98/8 irányelvet, és annak helyébe lépett, a Bíróság által az ezen irányelv rendelkezései tekintetében alkalmazott értelmezés e rendeletre vonatkozóan is érvényes, mivel e két uniós jogi jogszabály rendelkezései egyenértékűnek tekinthetők (lásd ebben az értelemben: 2016. november 16‑iSchmidt ítélet,
C‑417/15
,
EU:C:2016:881
,
26.
pont; 2017. március 9‑iPula Parking ítélet,
C‑551/15
,
EU:C:2017:193
,
31.
pont; 2018. november 15‑iKuhn ítélet,
C‑308/17
,
EU:C:2018:911
,
31.
pont).
A Söll ítélet 31. pontjában a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a 98/8 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „biocid termékek” fogalma akként értelmezendő, hogy az vonatkozik azon termékekre is, amelyek a megcélzott károsító szervezetekre csak közvetett hatást fejtenek ki, amennyiben az általuk tartalmazott egy vagy több hatóanyag által kifejtett kémiai vagy biológiai hatás szerves részét képezi egy olyan okozati láncolatnak, amelynek célja, hogy az említett szervezetekre korlátozó hatást gyakoroljon.
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Söll ítélet 24. pontjában a Bíróság megállapította, hogy a 98/8 irányelv 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának első albekezdése három együttes tényező alapján határozza meg a biocid termékek fogalmát. E tényezők a következők: a termék tartalmaz „hatóanyagot”, a termék bizonyos célokat szolgál, és kémiai vagy biológiai hatást fejt ki. A Bíróság által ezen ítélet 31. pontjában levont következtetés különösen e meghatározás második elemének ezen irányelv célkitűzéseire tekintettel történő elemzésén alapult.
Márpedig az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának és a 98/8 irányelv 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának összehasonlító elemzése nyilvánvalóvá teszi, hogy ezen elem e két rendelkezésben azonos módon került megfogalmazásra, abban az értelemben, hogy a „biocid terméknek” minősítés többek között attól a körülménytől függ, hogy a termék „rendeltetése, hogy károsító szervezeteket […] bármely módon elpusztítson, elriasszon, ártalmatlanná tegyen, hatásuk kifejtésében megakadályozzon, vagy azokkal szemben más gátló hatást fejtsen ki”.
E körülmények között, amint arra a főtanácsnok az indítványának 29. pontjában rámutatott, a Söll ítéletben elfogadott értelmezés, amely szerint a „biocid termék” fogalma nemcsak a közvetlen, hanem a közvetett hatásokra is kiterjed, a „biocid termék” 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti fogalmára is alkalmazandó marad.
Ez az értelmezés megfelel e rendelkezés kontextusának is. Emlékeztetni kell arra ugyanis, hogy az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja úgy határozza meg azon „hatóanyag” fogalmát, amelyet egy biocid termék tartalmazhat, mint „olyan anyag vagy mikroorganizmus, amely károsító szervezetekre vagy azok ellen hatást gyakorol”. E fogalom két vagylagos része, azaz a károsító „szervezetekre” és e szervezetek „ellen” gyakorolt hatás megerősíti, hogy e fogalom nem csak közvetlenül a károsító szervezetekre gyakorolt hatásokat, hanem az e szervezetek elleni közvetett hatásokat is magában foglalja, amennyiben az általuk kifejtett hatás szerves részét képezi egy olyan okozati láncolatnak, amelynek célja, hogy az említett szervezetekre korlátozó hatást gyakoroljon.
Ezzel szemben meg kell állapítani, hogy valamely biocid termék hatásmódját illetően az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja, a 98/8 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérően, nem korlátozza „kémiai vagy biológiai eszközökre”, hanem azt „a tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely módra” is kiterjeszti.
Amint arra a főtanácsnok az indítványának 27. pontjában rámutatott, e rendelet nem veszi át a Bizottság azon javaslatát, hogy a „biocid termék” fogalmát kifejezetten a biológiai és kémiai hatásokra korlátozza, amint azt a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló rendeletre irányuló, 2009. június 12–i bizottsági javaslat (COM(2009) 267 végleges) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírta.
A biocid termékek hatásmechanizmusa fogalmának az 528/2012 rendeletben szereplő kiterjesztése összhangban áll az e rendelet (5) preambulumbekezdésében hivatkozott azon célkitűzéssel, hogy a 98/8 irányelv szabályait „a tapasztalatokra tekintettel” kell kiigazítani, valamint hogy biztosítani kell az emberi és az állati egészség és a környezet magas szintű védelmét.
Ebből következik, hogy az a körülmény, hogy valamely termék probiotikus, és nem vegyi jellegű, önmagában nem zárja ki az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „biocid terméknek” minősítését. Épp ellenkezőleg, amennyiben valamely termék probiotikus hatása az e rendelkezés értelmében vett „tisztán fizikai vagy mechanikai ráhatáson kívüli bármely mód[ból]” adódik, és az e rendelkezésben előírt valamennyi további feltétel teljesül, e termék vitathatatlanul az említett rendelkezés hatálya alá tartozik.
E körülmények között az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a „biocid termék” 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az olyan termékeket is magában foglal, amelyek egy vagy több baktériumfajtából, enzimből vagy más alkotóelemből állnak, amennyiben az adott termék a jellemző hatását tekintve nem közvetlenül a megcélzott károsító szervezetekre gyakorol hatást, hanem a károsító szervezetek lehetséges élőhelyének kialakulására, illetve fennmaradására, amennyiben az e termékek által kifejtett, nem tisztán fizikai vagy mechanikai hatás egy olyan okozati láncolatnak képezi szerves részét, amelynek célja, hogy az említett szervezetekre korlátozó hatást gyakoroljon.
A második kérdésről
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra keres választ, hogy az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell–e értelmezni, hogy azon tény, miszerint valamely terméket csak a kezelendő felületen élő károsító szervezetek eltávolítását követően lehet alkalmazni, befolyásolja ezen termék e rendelkezés értelmében vett „biocid termékként” történő minősítését, és amennyiben e kérdésre igenlő választ kell adni, milyen kritérium alapján kell megítélni, hogy a kezelendő felület a károsító szervezetek említett eltávolítását követően ténylegesen mentes–e ezektől a szervezetektől.
E tekintetben először is hangsúlyozni kell, hogy a biocid termékek céljainak az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő fokozatossága felsorolja a biocid termékek céljait. Ezek a károsító szervezetek elpusztításától az őket korlátozó hatás gyakorlásáig terjed (lásd ebben az értelemben: Söll ítélet, 28. pont). Egyébként e rendelet V. melléklete, amely tartalmazza az említett rendelet hatálya alá tartozó biocid termékek listáját, megelőző hatású termékeket is tartalmaz, amelyeket általában károsító szervezetektől mentes körülmények között alkalmaznak.
Ebből következik, hogy a „biocid termék” 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti fogalma tágan értelmezendő, és kiterjed többek között a megelőző hatású termékekre is. E tág értelmezést erősíti meg az e rendelet 1. cikkében megfogalmazott, az elővigyázatosság elvére alapított, „az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének” biztosítására irányuló célkitűzés.
Márpedig e célkitűzést nem lehet teljes egészében megvalósítani, ha az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett „hatóanyagokat” tartalmazó termékek nem minősülnek „biocid termékeknek”, azon indokkal, hogy hatásuk csupán a megcélzott károsító szervezetekkel szembeni megelőzés, és azokra nem vonatkoznak az e rendelet által előírt, az ilyen termékek forgalmazására és felhasználására vonatkozó szabályok.
Ugyanis, amint azt a Bíróság a Söll ítélet 27. pontjában megállapította, magának a hatóanyagnak a jelenléte az, ami alkalmas a környezet veszélyeztetésére, függetlenül attól, hogy az említett anyag közvetlen vagy közvetett hatást fejt‑e ki a megcélzott szervezetekre.
Másodszor, a károsító szervezetek elpusztítását nem kívánja meg az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti „hatóanyag” fogalma. Ha ugyanis a baktériumfajták, enzimek vagy valamely termék egyéb alkotóelemei akadályozzák a megcélzott károsító szervezetek lehetséges élőhelyének kialakulását, illetve fennmaradását, megvonva tőlük a tápanyagot, ezen alkotóelemek mint hatóanyagok ezen szervezetekkel szemben megelőző módon hatnak.
Ily módon azon tény, amennyiben megállapítást nyer, hogy a megcélzott károsító szervezeteket előzetesen eltávolította a szóban forgó terméktől eltérő hatás, nem kérdőjelezi meg ezen anyag minősítését, amely az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti „hatóanyagként” e károsító szervezetek lehetséges élőhelyének kialakulását akadályozó hatást gyakorol.
Harmadszor, az egy vagy több baktériumfajtát, enzimet vagy egyéb alkotóelemet tartalmazó termék esetleges tisztító hatása, amely a jellemző hatása miatt nem közvetlenül a károsító szervezetekre gyakorol hatást, hanem e szervezetek lehetséges élőhelyének kialakulására, illetve fennmaradására, nem zárhatja ki e termék „biocid terméknek” történő minősítését.
Ugyanis, amint arra a főtanácsnok az indítványának 32. és 33. pontjában rámutatott, a mosó‑ és tisztítószerek nem zárhatók ki az 528/2012 rendelet hatálya alól. Egyébiránt, amint az többek között a 648/2004 rendelet (21) preambulumbekezdéséből kitűnik, egy adott termék egyszerre minősülhet e rendelet 2. cikkének 1. pontja értelmében vett „mosó‑ és tisztítószernek” és az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „biocid terméknek”.
Következésképpen kizárólag az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában foglalt jellemzők relevánsak valamely termék „biocid terméknek” minősítése szempontjából.
A fentiekre tekintettel a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az a tény, miszerint valamely terméket csak a kezelendő felületen élő károsító szervezetek eltávolítását követően lehet alkalmazni, nem befolyásolja ezen termék e rendelkezés értelmében vett „biocid termékként” történő minősítését.
A harmadik kérdésről
Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell–e értelmezni, hogy az az időtartam, amelyen belül az adott termék hatást fejt ki, hatással van ezen termék e rendelkezés szerinti „biocid terméknek” minősítésére.
E tekintetben a második kérdés elemzéséből kitűnik, hogy csak a „biocid termék” és a „hatóanyag” 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja értelmében vett fogalmában szereplő elemek relevánsak valamely termék „biocid terméknek” minősítése szempontjából. Márpedig az időtartam, amelyen belül az adott termék hatást fejt ki, nem szerepel ezen elemek között.
Ennélfogva a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az az időtartam, amelyen belül az adott termék hatást fejt ki, nincs hatással ezen termék e rendelkezés szerinti „biocid terméknek” minősítésére.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:

1)
A biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22‑i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti „biocid termék” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az olyan termékeket is magában foglal, amelyek egy vagy több baktériumfajtából, enzimből vagy más alkotóelemből állnak, amennyiben az adott termék a jellemző hatását tekintve nem közvetlenül a megcélzott károsító szervezetekre gyakorol hatást, hanem a károsító szervezetek lehetséges élőhelyének kialakulására, illetve fennmaradására, amennyiben az e termékek által kifejtett, nem tisztán fizikai vagy mechanikai hatás egy olyan okozati láncolatnak képezi szerves részét, amelynek célja, hogy az említett szervezetekre korlátozó hatást gyakoroljon.

2)
Az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az a tény, miszerint valamely terméket csak a kezelendő felületen élő károsító szervezetek eltávolítását követően lehet alkalmazni, nem befolyásolja ezen termék e rendelkezés értelmében vett „biocid termékként” történő minősítését.

3)
Az 528/2012 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az az időtartam, amelyen belül az adott termék hatást fejt ki, nincs hatással ezen termék e rendelkezés szerinti „biocid terméknek” minősítésére.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: holland.