CELEX: 62016TJ0208
Cercetare și dezvoltare tehnologică
Cereri de propuneri și activități conexe în temeiul Programului de lucru al CEC 2015
Programul‑cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020)
Orizont 2020
Decizia ERCEA prin care se declară neeligibilă propunerea prezentată de reclamant
Proiect care privește identificarea algoritmilor matematici care facilitează lectura și analiza anumitor manuscrise vechi
Abuz de putere
Eroare de fapt
Eroare de drept
Eroare vădită de apreciere

Istoricul cauzei
Programul‑cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020
Programul‑cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 a fost instituit, în temeiul articolelor 173 și 182 TFUE, prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului‑cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (
JO 2013, L 347, p. 104
) și prin Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru „Programul‑cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – „Orizont 2020” și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1906/2006 (
JO 2013, L 347, p. 81
).
Acest program prevede printre altele că Consiliul European pentru Cercetare (CEC) coordonează și finanțează proiecte de cercetare prin intermediul unor cereri de propuneri.
Articolul 11 din Regulamentul nr. 1290/2013, intitulat „Cereri de propuneri”, prevede la alineatul (1) următoarele:
„Cererile de propuneri se lansează […] luând în considerare în special nevoia de transparență și de nediscriminare, precum și de flexibilitate specifică naturii diverse a sectoarelor cercetării și inovării.”
Articolul 15 din Regulamentul nr. 1290/2013, intitulat „Criterii de selecție și de atribuire”, are următorul cuprins:
„(1)   Propunerile prezentate sunt evaluate pe baza următoarelor criterii de atribuire:
(a)
excelență;
(b)
impact;
(c)
calitatea și eficiența punerii în aplicare.
(2)   În cazul propunerilor de acțiuni ale CEC privind cercetarea de frontieră, se aplică numai criteriul menționat la alineatul (1) litera (a).
[…]
(6)   Propunerile se clasifică în funcție de rezultatele evaluării. Selecția se realizează pe baza acestui clasament.
(7)   Evaluarea este efectuată de către experți independenți.
[…]”
Articolul 16 din Regulamentul nr. 1290/2013 se referă la procedura de evaluare. Acesta are următorul cuprins:
„(1)   Comisia sau organismul de finanțare relevant prevede o procedură transparentă de reexaminare a evaluării pentru solicitanții care consideră că evaluarea propunerii lor nu a fost efectuată în conformitate cu procedurile stabilite în prezentul regulament, în programul de activitate, în planul de activitate relevant sau în cererea de propuneri.
(2)   Cererea de reexaminare se referă la o propunere specifică și este prezentată de coordonatorul propunerii în termen de 30 de zile de la data la care Comisia sau organismul de finanțare relevant comunică coordonatorului rezultatele evaluării.
(3)   Comisia sau organismul de finanțare relevant este responsabilă/responsabil de examinarea cererii menționate la alineatul (2). Această reexaminare acoperă numai aspectele procedurale ale evaluării, nu și meritele propunerii.
(4)   Un comitet de reexaminare a evaluării, alcătuit din personalul Comisiei sau personalul organismului de finanțare relevant, emite o opinie privind aspectele procedurale ale procesului de evaluare. Comitetul este prezidat de un funcționar al Comisiei sau al organismului de finanțare relevant, din alt departament decât cel responsabil pentru cererea de propuneri. Comitetul poate recomanda una dintre următoarele acțiuni:
(a)
reevaluarea propunerii, în special de către evaluatori care nu au fost implicați în evaluarea anterioară;
(b)
confirmarea evaluării inițiale.
(5)   Pe baza recomandării menționate la alineatul (4), Comisia sau organismul de finanțare relevant adoptă o decizie și o comunică coordonatorului propunerii. Comisia sau organismul de finanțare relevant adoptă decizia în cauză fără întârzieri nejustificate.
(6)   Procedura de reexaminare nu întârzie procesul de selecție a propunerilor care nu fac obiectul cererilor de reexaminare.
(7)   Procedura de reexaminare nu împiedică orice alte acțiuni pe care participanții le pot efectua în conformitate cu dreptul Uniunii.”
Articolul 17 din Regulamentul nr. 1290/2013, intitulat „Cereri și reclamații”, prevede la alineatul (1) următoarele:
„(1)   Comisia se asigură că există o procedură prin care participanții prezintă cereri sau reclamații în legătură cu participarea lor în cadrul Orizont 2020.
(2)   Comisia se asigură că informațiile privind modalitatea de înregistrare a preocupărilor, a întrebărilor sau a reclamațiilor sunt puse la dispoziția tuturor participanților și este publicată on‑line.”
Articolul 20 din Regulamentul nr. 1290/2013, intitulat „Durata procedurilor de acordare a granturilor”, prevede la alineatul (2) litera (a) că solicitanții trebuie să fie informați cu privire la rezultatul evaluării științifice a candidaturilor lor într‑o perioadă maximă de cinci luni de la data limită pentru depunerea propunerilor complete.
Comisia Europeană a încredințat sarcinile de gestionare a programului Orizont 2020 Agenției Executive a CEC (ERCEA).
Cadrul juridic pentru gestionarea de către agențiile executive este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare (
JO 2003, L 11, p. 1
, Ediție specială, 01/vol. 8, p. 256).
Articolul 22 din Regulamentul nr. 58/2003 prevede posibilitatea unei contestații administrative pentru a obține un control de legalitate exercitat de Comisie.
Criterii de selecție și procedura de evaluare pentru cererile de propuneri din 2015
Pentru cererile de propuneri din 2015, criteriile de selecție și procedurile de evaluare au fost definite în programul de lucru al CEC pentru 2015 și în normele de depunere a propunerilor și procedurile conexe de evaluare, de selecție și de atribuire aplicabile programului specific Orizont 2020 (denumite în continuare „normele CEC”) și aprobate prin Decizia C(2014) 2454 final a Comisiei din 15 aprilie 2014 referitoare la normele CEC.
În plus, cererile de propuneri sunt însoțite de informații destinate solicitanților care corespund cererilor de propuneri pentru obținerea de granturi (denumite în continuare „informațiile pentru solicitanți”).
Programul de lucru al CEC indică faptul că, în cazul tuturor granturilor destinate cercetării de frontieră a CEC, excelența este singurul criteriu care va fi respectat pentru a aprecia caracterul inovator, ambiția și fezabilitatea proiectului de cercetare, dar și pentru competențele, creativitatea și angajamentul cercetătorului principal.
Procedura de evaluare este detaliată la punctele 3.6-3.8 din normele CEC și cuprinde două etape. Numai candidaturile care trec cu succes de prima etapă sunt admise la cea de a doua. În prima etapă, proiectul este evaluat în versiunea sa rezumată, care conține o descriere a proiectului (extended synopsis), precum și expertiza și CV‑ul cercetătorului principal. Abia în a doua etapă candidatura completă, cu alte cuvinte proiectul de cercetare științifică detaliat (propunerea științifică), este examinată și evaluată. Aceste informații sunt de asemenea rezumate în informațiile pentru solicitanți și sunt anexate și la cererea de propuneri.
În plus, potrivit punctului 3.6.1 a douăsprezecea liniuță din normele CEC:
„Avizul unui grup de experți cu privire la o propunere și poziția sa în clasament se întemeiază pe evaluări individuale și pe discuția din cadrul grupului de experți și se adoptă cu majoritate de voturi. Rezultatul fazei de evaluare a grupului este un clasament. În ultima etapă a evaluării
inter pares
, grupul identifică propunerile care sunt recomandate pentru finanțare dacă sunt disponibile fonduri suficiente.
Reiese de asemenea din cuprinsul punctului 3.6.2 din normele CEC că, dacă programul de lucru al CEC prevede astfel, evaluarea de către grup poate include interviuri cu cercetătorul principal.
Pe de altă parte, la punctul 1.2.5 din informațiile pentru solicitanți se precizează următoarele:
„[…] Vă rugăm să rețineți că observațiile evaluatorilor individuali nu sunt neapărat convergente – controversele și divergențele de opinii cu privire la valoarea unei propuneri fac parte din «metoda științifică» și sunt legitime.
În plus, grupul de experți al CEC poate adopta o poziție diferită de cea care se poate deduce din observațiile fiecărui evaluator individual. Acest lucru este valabil, de exemplu, în cazul în care discuția grupului indică o deficiență semnificativă la nivelul unei propuneri care nu fusese identificată de evaluatorii individuali. Observațiile grupului reflectă decizia adoptată prin consens de grup în ansamblul său pe baza evaluărilor individuale anterioare efectuate la distanță de evaluatori independenți, care pot fi experți neremunerați sau membri ai grupului, și pe baza unei discuții amănunțite și a clasamentului realizat în funcție de celelalte propuneri în cursul reuniunii grupului.”
Ca urmare a evaluării
inter pares
, ERCEA oferă solicitanților, în conformitate cu punctul 3.8 din normele CEC, rezultatul evaluării într‑o „scrisoare de informare” adresată cercetătorului principal și entității juridice solicitante.
Procedura de reexaminare a evaluării
Potrivit punctului 3.9 din normele CEC, un comitet intern de reexaminare poate fi sesizat cu o cerere de reexaminare a evaluării.
Potrivit punctului 3.9 al cincilea paragraf din normele CEC:
„[…] Rolul comitetului de reexaminare este de a asigura interpretarea juridică coerentă a acestui tip de solicitări și tratamentul egal al solicitanților. Acesta emite o opinie specializată cu privire la punerea în aplicare a procesului de evaluare pe baza tuturor informațiilor disponibile în legătură cu propunerea și cu evaluarea acesteia. Comitetul își desfășoară activitatea în mod independent. Cu toate acestea, comitetul nu trece el însuși la evaluarea propunerii. În cazul în care consideră că a existat o deficiență în procesul de evaluare care a putut influența decizia de a nu finanța propunerea, acesta poate propune o evaluare suplimentară parțială sau completă a propunerii de către experți independenți. În funcție de natura cererii de reexaminare, comitetul poate examina CV‑urile experților independenți, observațiile lor individuale și raportul de evaluare. Comitetul nu repune în discuție raționamentul științific al grupurilor de experți calificați în mod corespunzător.
În lumina acestei reexaminări, comitetul indică ordonatorului de credite responsabil pentru cererea de propuneri o linie de conduită. În cazul în care comitetul de reexaminare consideră că există dovezi în susținerea căii de atac, acesta poate sugera ca propunerea să fie reexaminată integral sau în parte de experți independenți sau să se mențină rezultatul inițial. Comitetul de reexaminare poate formula alte comentarii sau recomandări […]”
În această privință, punctul 1.2.5.1 al doilea paragraf din informațiile pentru solicitanți arată că procedura de reexaminare a evaluării privește lacune din procedura de evaluare și, în cazuri rare, erori de fapt.
În sfârșit, la punctul 3.9 al optulea paragraf din normele CEC se precizează că procedura de evaluare nu împiedică solicitanții să facă apel la orice cale de atac, inclusiv formularea unei acțiuni la Curtea de Justiție a Uniunii Europene.
Procedura administrativă
La 30 iulie 2014, Comisia a publicat în
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
cererea de propuneri și activități conexe în temeiul programului de lucru CEC 2015 din cadrul Programului‑cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) Orizont 2020 (
JO 2014, C 248, p. 6
), ca urmare a adoptării Deciziei C(2014) 5008 a Comisiei din 22 iulie 2014.
La 12 martie 2015, reclamantul, domnul Graziano Ranocchia, a depus o cerere de grant de tipul „ERC Consolidator Grants” la ERCEA în cadrul cererii de propuneri pentru programul de subvenții ERC Consolidator Grant 2015 la grupul SH5 ‐ Cultură și producție culturală (denumit în continuare „grupul SH5”) pentru un proiect referitor la aplicarea în cazul Papyrus Herculaneum a tomografiei cu raze X de contrast de fază. Grantul solicitat a fost de 2 milioane de euro, ceea ce corespunde sumei maxime care poate fi acordată, majorată cu o sumă suplimentară de 749226 de euro pentru achiziționarea de echipament major.
Pentru propunerea de cercetare, grupul SH5 a exprimat o poziție favorabilă în prima etapă a evaluării. Această opinie a fost comunicată solicitantului prin scrisorile din 3 și din 22 iulie 2015 și acesta a fost invitat să participe la un interviu.
La 5 octombrie 2015, ERCEA a primit o reclamație în care figurau afirmații referitoare la o posibilă abatere științifică în ceea ce privește propunerea de cercetare depusă de solicitant, potrivit căreia acesta ar fi utilizat în propunerea sa o cercetare nepublicată realizată într‑un alt institut de către un alt grup de cercetare, în special cu ajutorul unuia dintre colaboratorii săi, care lucra pentru institutul de cercetare în cauză.
În urma analizei reclamației de către comitetul intern competent al ERCEA, solicitantul a fost invitat, prin e‑mailul din 30 octombrie 2015, să își prezinte observațiile cu privire la aceste acuzații.
La 5 noiembrie 2015, solicitantul a furnizat clarificările solicitate și a precizat că colaboratorul său nu fusese niciodată informat cu privire la pretinsa cercetare nepublicată de către grupul concurent.
În lumina examinării având ca obiect pretinsa abatere științifică, ordonatorul de credite responsabil al ERCEA, la recomandarea comitetului consiliului științific pentru conflicte de interese, abateri profesionale și aspecte etice, a decis să înlăture evaluarea prezentată de unul dintre experții evaluatori la distanță, acesta aflându‑se potențial într‑o situație de conflict de interese din cauza strânsei sale colaborări cu autorul reclamației pentru abateri științifice.
La finalul primei faze de evaluare, solicitantul, în calitate de cercetător principal, a avut interviul final cu grupul SH5 la 12 noiembrie 2015.
Prin scrisoarea din 17 decembrie 2015, ERCEA a comunicat reclamantului decizia sa Ares(2015) 5922529 de a nu admite propunerea de cercetare în lista propunerilor aprobate (denumită în continuare „decizia de refuz al grantului”), întrucât grupul SH5 a decis, pe baza evaluărilor evaluatorilor individuali anexate la scrisoare, că aceasta nu îndeplinea toate criteriile de evaluare ale CEC, ci numai pe unele dintre ele. În această scrisoare, ERCEA a precizat că grupul SH5 își întemeiase hotărârea pe evaluările la distanță, precum și pe o discuție între membrii săi.
Astfel, pe baza evaluărilor individuale a șase examinatori externi, precum și a interviului final cu reclamantul și a comparării cu celelalte propuneri de cercetare, grupul SH5 a decis să nu recomande propunerea de cercetare a reclamantului.
Criticile invocate de grupul SH5 împotriva reclamantului și activitatea sa de cercetare priveau în esență competențele sale de monitorizare a aspectelor tehnologice ale proiectului și a aspectelor financiare, precum și rolul relativ minor atribuit cercetătorilor postdoctorali.
La 21 decembrie 2015, reclamantul a fost informat cu privire la respingerea reclamației sale pentru presupusa abatere științifică de către comitetul științific competent în consultare cu comitetul consiliului științific competent pentru conflicte de interese, abateri profesionale și aspecte etice.
La 22 decembrie 2015, reclamantul a depus, prin intermediul portalului electronic pus la dispoziție participanților în cadrul programului Orizont 2020, o cerere de reexaminare a evaluării în temeiul punctului 3.9 din normele CEC.
În cererea sa de reexaminare, acesta a indicat, în primul rând, că recomandările pe care i le comunicase ERCEA cu ocazia candidaturii sale anterioare din 2014 fuseseră urmate în propunerea din 2015.
În al doilea rând, acesta a contestat afirmația cu privire la capacitatea sa de a urmări aspectele tehnologice ale proiectului, precizând că nu se întemeia pe propunerea sa scrisă, ci pe întrebările adresate în cadrul interviului, printre care s‑a numărat una la care refuzase să răspundă. Întrucât respectiva întrebare se referea la fizică, în condițiile în care el este istoric și filozof, aceasta nu ar fi trebuit să îi fie adresată. Pe de altă parte, a impune unui cercetător principal să cunoască toate aspectele tehnice ale unui proiect, inclusiv cele care nu se încadrează în domeniul său de specializare, ar fi contrar politicii CEC care constă în a promova proiectele interdisciplinare. Acesta a subliniat de asemenea că a oferit un răspuns perfect la celelalte două întrebări.
În al treilea rând, el contesta critica referitoare la rolul minor al cercetătorilor postdoctorali, subliniind că rolul atribuit acestor tineri cercetători reprezenta esența proiectului.
În al patrulea rând, acesta a susținut că aprecierea grupului SH5 era disproporționată și consacra o parte prea semnificativă evaluării individuale negative, pe care o contesta, în condițiile în care celelalte cinci erau pozitive. El a susținut în această privință că evaluarea negativă provenea, fără îndoială, de la un cercetător concurent aflat în conflict de interese și că, prin urmare, aceasta nu putea fi luată în considerare.
În al cincilea rând, acesta a susținut în esență că decizia grupului SH5 a fost, fără îndoială, influențată de procedura pentru abatere științifică desfășurată împotriva sa, fără succes, și că presupunea că aceasta a fost adusă la cunoștința membrilor grupului SH5.
La 12 februarie 2016, ERCEA a publicat un comunicat de presă care stabilea lista proiectelor aprobate de grupul SH5 pentru 2015 (denumită în continuare „lista proiectelor aprobate”).
Prin scrisoarea din 26 februarie 2016, ERCEA a informat reclamantul cu privire la adoptarea Deciziei Ares(2016) 1020667 referitoare la rezultatul reexaminării evaluării (denumită în continuare „decizia din 26 februarie 2016”).
Prin această scrisoare, reclamantul a fost informat că comitetul de reexaminare examinase cererea și verificase dacă procedura de evaluare a CEC a fost pe deplin respectată, în conformitate cu normele CEC și cu programul său de lucru.
ERCEA a expus în scrisoarea respectivă concluziile finale ale comitetului de reexaminare. Rezultă că comitetul de reexaminare a considerat că propunerea sa a fost evaluată de experți independenți, care erau toți specialiști în domeniul de expertiză în cauză.
Acesta a precizat de asemenea că decizia de respingere a grantului a fost luată nu numai pe baza observațiilor evaluatorilor individuali, ci și pe baza discuției care a avut loc în cadrul grupului SH5 și în funcție de poziția sa în clasament în raport cu celelalte propuneri.
În plus, acesta a subliniat că rezultatele evaluării finale a propunerii sale de cercetare reflectau o decizie a grupului SH5 adoptată prin consens, fără a subscrie în mod necesar la fiecare opinie a evaluatorilor individuali.
Pe de altă parte, comitetul de reexaminare a considerat că observațiile reclamantului urmăreau să repună în discuție evaluarea științifică efectuată de evaluatori sau de grupul SH5, deși această evaluare nu era de competența sa.
În sfârșit, comitetul de reexaminare a constatat că normele CEC referitoare la conflictele de interese au fost respectate și că nu a existat nicio indicație cu privire la o situație de conflict de interese care să îi vizeze pe evaluatori.
Acesta a dedus că în procesul de evaluare nu a fost săvârșită nicio eroare de procedură.
Pe baza acestor concluzii ale comitetului de reexaminare, ERCEA a informat reclamantul că decizia de respingere a cererii de grant era menținută.
Procedura și concluziile părților
Prin cererea introductivă depusă la grefa Tribunalului la 29 aprilie 2016, reclamantul a introdus prezenta acțiune.
ERCEA a depus memoriul în apărare la 19 iulie 2016.
Reclamantul a depus replica la 6 septembrie 2016. ERCEA a depus duplica la 28 octombrie 2016.
La 13 iulie 2017, Tribunalul a adresat întrebări părților cu privire la admisibilitatea
ratione temporis
a acțiunii în ceea ce privește anumite acte care fac obiectul litigiului. ERCEA, iar reclamantul a răspuns, la 19 și, respectiv, la 28 iulie 2017, la întrebarea adresată de Tribunal.
Reclamantul solicită Tribunalului:
–
anularea deciziei din 26 februarie 2016;
–
anularea deciziei de refuz al grantului;
–
anularea oricărui act prealabil, consecutiv și conex acestor acte, în special a listei proiectelor aprobate;
–
dispunerea admiterii propunerii sale de cercetare într‑un clasament al proiectelor aprobate și finanțate în cadrul cererii de propuneri din 2015;
–
dispunerea prezentării anumitor înscrisuri;
–
obligarea ERCEA la plata cheltuielilor de judecată.
ERCEA solicită Tribunalului:
–
respingerea acțiunii ca nefondată;
–
respingerea cererii de prezentare a unor înscrisuri ca lipsită de pertinență;
–
obligarea reclamantului la plata cheltuielilor de judecată.
În drept
În scopul economiei de procedură și pentru respectarea principiului bunei administrări a justiției, instanța poate statua cu privire la o acțiune fără a trebui în mod necesar să se pronunțe cu privire la toate motivele și argumentele formulate de părți (a se vedea prin analogie Hotărârea din 26 februarie 2002, Consiliul/Boehringer,
C‑23/00 P
,
EU:C:2002:118
, punctul
). În speță, Tribunalul apreciază că acțiunea poate fi examinată pe fond, fără a fi necesară pronunțarea cu privire la admisibilitatea acesteia.
Cu privire la cererile de anulare a deciziei de refuz al grantului și a deciziei din 26 februarie 2016
În susținerea acțiunii, reclamantul invocă trei motive, întemeiate, primul, pe un abuz de putere legat de caracterul vădit irațional al aprecierii propunerii sale de cercetare, al doilea, pe un abuz de putere legat de denaturarea faptelor și, al treilea, pe un abuz de putere legat de încălcarea normelor ERCEA referitoare la evaluarea propunerilor de cercetare.
Cu privire la primul motiv, întemeiat pe un abuz de putere legat de caracterul vădit irațional al aprecierii propunerii de cercetare
În primul rând, reclamantul consideră în esență că decizia de refuz al grantului este afectată de un abuz de putere. Acesta arată că motivele care au condus grupul SH5 la a respinge propunerea sa de cercetare sunt contrazise de documentația furnizată și nu intră în domeniul de aplicare al procedurii de evaluare științifică. El adaugă că stăpânea propunerea și domeniile în cauză și că a răspuns la toate întrebările, cu excepția uneia.
În al doilea rând, abuzul de putere nu s‑ar limita numai la obiectul evaluării, ci ar privi și transpunerea corectă a aprecierilor individuale ale examinatorilor la distanță în cadrul evaluării finale globale a grupului SH5.
Această evaluare finală ar fi irațională și disproporționată din cauza faptului că sinteza a cinci evaluări extrem de pozitive și a unei evaluări parțial negative ar fi trebuit să furnizeze o apreciere globală optimă și să conducă la aprobarea propunerii sale de cercetare.
Normele CEC ar fi fost încălcate, întrucât aprecierea grupului SH5 ar fi constat în simpla prezentare a evaluării individuale celei mai negative, fapt pe care îl deduce din faptul că motivul principal al deciziei de respingere a grupului SH5 coincide cu argumentația celui de al cincilea examinator.
În al treilea rând, reclamantul impută comitetului de reexaminare că a „ignorat vădita denaturare a criteriului excelenței științifice” și că a negat existența unui conflict de interese în ceea ce îl privește pe al cincilea examinator, care nu a fost exclus.
Potrivit acestuia, criticile invocate se raportează, contrar celor luate în considerare de comitetul de reexaminare, la probleme procedurale și metodologice care țin de competența acestui comitet, iar nu de evaluarea științifică a proiectului.
ERCEA contestă această argumentație.
În cadrul acestui motiv, reclamantul impută în esență ERCEA că a săvârșit un abuz de putere legat de caracterul vădit irațional al aprecierii propunerii sale și că nu a respectat normele CEC referitoare la modalitățile de evaluare.
În susținerea acestui argument, reclamantul arată în esență că grupul SH5 a săvârșit o eroare, întrucât motivele care au stat la baza deciziei de refuz al grantului ar fi contrazise de documentația furnizată și că nu s‑ar fi făcut o transpunere corectă a aprecierii evaluatorilor individuali, astfel cum ar demonstra divergența dintre aceste aprecieri și evaluarea finală a grupului. Ar rezulta că grupul SH5 a urmărit un scop diferit de cel al unei evaluări științifice.
În plus, reclamantul afirmă că comitetul de reexaminare a ignorat în mod eronat „denaturarea vădită a criteriului de excelență științifică”, întemeiată pe luarea în considerare în mod exclusiv a singurei evaluări individuale negative a grupului SH5, și a negat existența unui conflict de interese.
Potrivit jurisprudenței, un act reprezintă un abuz de putere numai dacă rezultă din indicii obiective, relevante și concordante că a fost adoptat în scopul exclusiv sau cel puțin determinant de a atinge alte obiective decât cele declarate sau de a eluda o procedură special prevăzută de tratat pentru a răspunde circumstanțelor cauzei (Hotărârea din 10 martie 2005, Spania/Consiliul,
C‑342/03
,
EU:C:2005:151
, punctul
).
În plus, potrivit unei jurisprudențe constante, în cazul unor aprecieri complexe, autoritățile Uniunii dispun, în anumite domenii ale dreptului Uniunii, de o largă putere de apreciere, astfel încât controlul instanței Uniunii cu privire la aceste aprecieri trebuie să se limiteze la verificarea respectării normelor de procedură și de motivare, a acurateței situației de fapt reținute pentru efectuarea alegerii contestate, a absenței unei erori vădite în aprecierea acestor fapte sau a lipsei unui abuz de putere (a se vedea în acest sens Hotărârea din 2 septembrie 2010, Comisia/Deutsche Post,
C‑399/08 P
,
EU:C:2010:481
, punctul
, și Hotărârea din 28 ianuarie 2016, Heli‑Flight/AESA,
C‑61/15 P
, nepublicată,
EU:C:2016:59
, punctul
).
Or, aprecierea excelenței științifice a unei propuneri de cercetare de către un grup de experți și de evaluatori individuali din disciplinele în cauză intră în categoria aprecierilor complexe în sensul jurisprudenței menționate la punctul 70 de mai sus.
În consecință, este de competența Tribunalului să stabilească dacă indicii obiective, pertinente și concordante demonstrează că decizia de refuz al grantului a fost adoptată cu un alt obiectiv decât finanțarea unor propuneri de cercetare de o excelentă calitate științifică, astfel încât s‑ar constata un abuz de putere, și dacă, după cum susține în esență reclamantul, ERCEA a săvârșit erori materiale, erori vădite de apreciere sau a încălcat normele CEC.
În această privință, în primul rând, din cuprinsul punctului 3.6 a douăsprezecea liniuță din normele CEC reiese că deciziile grupului nu se întemeiază numai pe opiniile evaluatorilor individuali, care sunt furnizate înainte de interviul cu solicitanții, ci și pe discuțiile grupului.
În plus, la punctul 1.2.5 din informațiile pentru solicitanți se arată, pe de o parte, că grupul de experți al CEC poate adopta o poziție diferită de cea care se poate deduce din observațiile fiecărui evaluator individual, în special dacă discuțiile sale evidențiază o deficiență într‑o propunere care nu ar fi fost identificată de ceilalți evaluatori individuali, și, pe de altă parte, că decizia grupului nu se întemeiază numai pe evaluările individuale, ci și pe o discuție aprofundată și că aceasta depinde de poziția în clasament a celorlalte propuneri.
Astfel, deși revine unui grup să ia în considerare, cu ocazia discuției sale cu privire la o propunere de cercetare, toate evaluările individuale, evaluarea sa finală poate, dată fiind marja sa de apreciere, să nu reflecte poziția care pare să se fi putut deduce din elementele prezentate de fiecare evaluator individual.
În această privință, eventuala divergență dintre majoritatea opiniilor evaluatorilor individuali și decizia grupului se încadrează în derularea normală a procedurii de evaluare a interesului și a valorii științifice a unei propuneri de cercetare.
Astfel, cu excepția cazului în care se demonstrează erori de fapt sau o eroare vădită de apreciere, posibilitatea ca un element invocat într‑o singură evaluare individuală să convingă grupul cu ocazia discuției sale ține de derularea normală a procedurii de evaluare științifică și nu contravine normelor CEC. Mai mult, aceasta este avută în vedere în mod explicit în informațiile pentru solicitanți.
Pe de altă parte, evaluarea propunerilor se întemeiază și pe discuțiile grupului și pe compararea diferitor propuneri de cercetare.
Or, reclamantul nu demonstrează că grupul SH5 ar fi săvârșit o eroare cu privire la materialitatea faptelor sau o eroare vădită de apreciere, ci se limitează la a contesta criteriile de evaluare pe care acesta le‑a aplicat sau aprecierea propunerii sale, despre care susține, fără să aducă elemente de probă în susținerea acestei afirmații, că ar fi contrazisă de documentația furnizată.
Prin urmare, eventuala divergență dintre suma evaluărilor individuale și decizia finală a grupului SH5 nu este de natură să demonstreze urmărirea unui obiectiv diferit de cercetarea excelenței științifice, o încălcare a normelor CEC sau o eroare vădită de apreciere din partea grupului SH5.
Pentru aceleași motive, adoptarea unei decizii care coincide cu una dintre evaluările individuale, chiar dacă se presupune a fi dovedită, nu ar fi de natură să caracterizeze, în sine, un abuz de putere, o eroare vădită de apreciere sau o încălcare a normelor CEC.
În al doilea rând, aprecierea documentației furnizate în cadrul propunerii de cercetare, precum și aprecierea pertinenței întrebărilor adresate de grupul SH5 cercetătorului principal în timpul interviului și a răspunsurilor la aceste întrebări țin de libera apreciere a grupului SH5.
În lipsa unei erori cu privire la materialitatea faptelor sau a unei erori vădite de apreciere, contestarea acestor elemente pe plan științific nu poate caracteriza, așadar, o nelegalitate.
În al treilea rând, în lipsa unor indicii obiective, pertinente și concordante de natură să demonstreze că criteriile de evaluare aplicate și evaluarea propunerii și a interviului reclamantului urmăreau un alt scop decât acela de evaluare a calității științifice a propunerii sale, elementele invocate de reclamant nu sunt nici acestea de natură să caracterizeze un abuz de putere.
Decizia de refuz al grantului nu este, prin urmare, afectată de o eroare vădită de apreciere, de o eroare materială, de o încălcare a normele CEC sau de un abuz de putere.
În aceste condiții, decizia din 26 februarie 2016, în măsura în care prin ea s‑a constatat că normele CEC au fost respectate, nu este afectată de nelegalitățile invocate.
În ceea ce privește contestarea constatării de către comitetul de reexaminare a inexistenței unui conflict de interese, trebuie să se constate că reclamantul nu prezintă probe care să demonstreze existența unui conflict de interese care îl privește pe al cincilea evaluator.
Astfel, aceasta subliniază că există o coincidență între, pe de o parte, motivele procedurii pentru abatere științifică inițiate împotriva lui – care a condus la excluderea unui evaluator individual din motive legate de un conflict de interese – și, pe de altă parte, observațiile celui de al cincilea evaluator. Acesta apreciază că se poate deduce existența unui conflict de interese din această pretinsă coincidență.
Cu toate acestea, o astfel de coincidență, presupunând că este dovedită, nu poate constitui, în sine și în lipsa altor elemente de probă, un motiv suficient pentru a decide în sensul existenței unei situații de conflict de interese.
În plus, în lipsa altor elemente, o situație de conflict de interese nu poate fi pur și simplu dedusă din exprimarea unei evaluări științifice care critică propunerea de cercetare a reclamantului.
Prin urmare, elementele prezentate de reclamant nu demonstrează că decizia din 26 februarie 2016, în măsura în care prin aceasta s‑a constat că niciunul dintre evaluatori nu se afla într‑o situație de conflict de interese, ar fi afectată de nelegalitate.
În rest, celelalte argumente ale reclamantului, în special cele întemeiate pe compararea propunerilor de cercetare aprobate, sunt destinate exclusiv să repună în discuție evaluarea științifică a propunerii sale și nu sunt de natură să dovedească o eroare cu privire la materialitatea faptelor sau o eroare vădită de apreciere, astfel încât trebuie respinse.
Primul motiv nu este, așadar, fondat.
Cu privire la al doilea motiv, întemeiat pe un abuz de putere legat de o denaturare a faptelor
Reclamantul susține că abuzul de putere este dovedit prin aprecierea contestabilă a celui de al cincilea evaluator, care ar fi condiționat alegerea finală a grupului SH5.
Acesta contestă în esență evaluarea propunerii sale de cercetare și a experienței sale personale de către acest evaluator și deduce că decizia grupului SH5 este nelegală în măsura în care ar fi acordat o pondere prea mare celei de a cincea evaluări, despre care afirmă că se întemeiază pe fapte inexacte.
Potrivit acestuia, o evaluare care nu ar corespunde faptelor ar echivala cu un abuz de putere.
În replică, reclamantul arată de asemenea că decizia de refuz al grantului este afectată de un abuz de putere în măsura în care a fost adoptată într‑un scop diferit de evaluarea excelenței științifice a propunerii sale de cercetare.
În susținerea acestui argument, el afirmă în esență că evaluarea celui de al cincilea evaluator, care nu s‑ar întemeia pe nicio bază științifică, demonstrează că criteriul etic a avut prioritate în raport cu criteriul excelenței și că procedura pentru abateri științifice a influențat evaluarea propunerii sale de cercetare. În această privință, reclamantul subliniază faptul că reclamația pentru abateri științifice care a fost depusă împotriva sa și, ulterior, respinsă coincide cu evaluarea celui de al cincilea evaluator, precum și faptul că doi membri ai comitetului de etică au fost prezenți la interviul său cu grupul SH5. El arată de asemenea că această influență este demonstrată de înverșunarea unui membru al grupului SH5 și de tonul său inchizitorial.
În sfârșit, el afirmă că recunoașterea excelenței proiectului său în 2014 demonstrează că proiectul său îmbunătățit în 2015 nu ar fi trebuit să fie respins.
ERCEA contestă această argumentație.
În cadrul celui de al doilea motiv, reclamantul impută în esență ERCEA un abuz de putere care ar rezulta din luarea în considerare excesivă, la adoptarea deciziei grupului SH5, a aprecierii celui de al cincilea evaluator, o eroare vădită de apreciere a grupului SH5 în măsura în care aprecierea acestui evaluator s‑ar întemeia pe fapte inexacte, luarea în considerare a unor elemente legate de etică în locul luării în considerare numai a unor elemente științifice și încălcarea normelor CEC.
Acesta contestă de asemenea evaluarea propunerii sale de cercetare și capacitatea sa de a controla aspectele tehnice de către al cincilea evaluator și afirmă că aceasta se întemeiază pe fapte inexacte.
În primul rând, astfel cum reiese din cuprinsul punctelor 73-78 din prezenta hotărâre, luarea în considerare a evaluării celui de al cincilea evaluator, indiferent în ce proporție, nu este de natură să demonstreze, în sine și fără a stabili existența unui abuz de putere, a unei erori de fapt sau a unei erori vădite de apreciere ori a unei încălcări a normelor CEC, că decizia de refuz al grantului este afectată de nelegalitate.
În al doilea rând, grupul SH5 a indicat în motivarea deciziei de refuz al grantului că, având în vedere obiectivul ambițios al propunerii de cercetare, care rezultă din tehnologia imagistică pentru a descifra papirusurile, au apărut îndoieli cu privire la capacitatea cercetătorului principal de a stăpâni aspectele tehnice și financiare ale proiectului în cursul interviului său cu grupul SH5.
Primo
, trebuie să se constate, așadar, că anumite elemente de fapt subliniate de al cincilea evaluator și pe care reclamantul le contestă nu figurează printre motivele deciziei grupului SH5. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește observația potrivit căreia tehnologia tomografiei cu raze X de contrast de fază ar fi trebuit să fie deja aplicată de cadre universitare neacreditate în temeiul propunerii, cea privind imposibilitatea de a transporta manuscrisele din Italia spre Franța și afirmația potrivit căreia reconstituirea textelor avute în vedere prin utilizarea acestei tehnologii ar dura zeci de ani.
În plus, raportul de evaluare al celui de al cincilea evaluator nu este decât unul dintre elementele care au fost luat în considerare de grupul SH5.
În consecință, contestarea acestor elemente factuale nu este de natură să demonstreze o eroare vădită de apreciere a grupului SH5.
Secundo
, reclamantul susține că afirmația celui de al cincilea evaluator potrivit căreia acesta nu ar avea suficientă experiență în ceea ce privește aplicarea tomografiei cu raze X de contrast de fază asupra Papyrus Herculaneum pentru a stăpâni pe deplin componenta tehnologică a propunerii de cercetare este eronată, întrucât publicarea unui articol științific colectiv de către solicitant și de echipa sa ar dovedi această capacitate de a gestiona și de a controla componenta tehnologică a acestei propuneri.
Or, evaluarea capacității de a stăpâni componenta tehnologică a propunerii de cercetare de către solicitant, a gradului de control impus și a gradului de importanță a aspectelor tehnologice intră sub incidența evaluării științifice a grupului SH5.
În această privință, publicarea unui articol științific colectiv și prezența în echipa de cercetare a unor specialiști în această tehnologie nu sunt de natură să demonstreze o eroare vădită de apreciere a grupului SH5.
Astfel, după cum reiese din cuprinsul punctului 104 de mai sus, grupul SH5 nu a exprimat îndoieli cu privire la competența științifică a membrilor echipei de cercetare, ci numai cu privire la capacitatea reclamantului de a stăpâni componenta tehnologică a proiectului în calitate de cercetător principal.
Mai mult, reclamantul recunoaște că a refuzat să răspundă la o întrebare referitoare la elementele mesei de laborator portabile pentru tomografia cu raze X cu contrast de fază prevăzute pentru proiect, întrucât nu intra în domeniul său de specializare. Acesta afirmă de asemenea că detaliile tehnice sunt secundare în cadrul proiectului și sunt gestionate, în orice caz, de alți membri ai grupului de cercetare.
În plus, niciunul dintre elementele invocate de reclamant, în sine sau împreună cu celelalte, nu este de natură să demonstreze că grupul SH5 ar fi săvârșit o eroare vădită de apreciere.
Tertio
, având în vedere că grupurile de experți adoptă o decizie independentă pentru fiecare cerere de propuneri, admiterea proiectului reclamantului în 2014 nu garantează admiterea unui proiect similar ulterior.
În aceste condiții, grupul SH5 nu a săvârșit o eroare vădită de apreciere atunci când a considerat că existau îndoieli cu privire la stăpânirea de către reclamant a părții tehnologice a propunerii de cercetare.
Quarto
, reclamantul susține că decizia de refuz al grantului a fost influențată de procedura concomitentă pentru abateri științifice inițiată împotriva lui și că criteriul etic ar fi fost luat în considerare de grupul SH5 în detrimentul criteriului excelenței științifice, ceea ce se deduce din evaluarea celui de al cincilea evaluator, din prezența a doi membri ai comitetului de etică în cursul interviului său cu grupul SH5 și din tonul pretins inchizitorial al unui expert din acest grup, precum și din ceea ce el consideră a fi înverșunare.
În această privință, astfel cum reiese din cuprinsul punctelor 73-78 din prezenta hotărâre, evaluarea celui de al cincilea evaluator nu este decât unul dintre elementele care trebuie luate în considerare de grupul SH5.
Mai mult, contrar celor susținute de reclamant, din motivarea deciziei de refuz al grantului nu rezultă că grupul SH5 a preluat necondiționat evaluarea celui de al cincilea evaluator.
În ceea ce privește afirmația potrivit căreia grupul SH5 adoptă decizia de a refuz al grantului sub influența procedurii pentru abateri științifice deschise împotriva reclamantului și apoi respinsă, reclamantul nu a prezentat probe de natură să dovedească o astfel de influență.
În primul rând, influența procedurii pentru abateri științifice deschise împotriva reclamantului nu poate fi pur și simplu dedusă din pretinsa analogie dintre criticile formulate de al cincilea evaluator și acuzațiile adresate reclamantului în cadrul acestei proceduri. Aceasta nu se poate deduce nici din pretinsul ton inchizitorial al acestui evaluator din timpul interviului cu reclamantul.
Astfel, pe de o parte, evaluarea celui de al cincilea evaluator nu este decât unul dintre elementele care trebuie luate în considerare de grupul SH5 și, pe de altă parte, din motivarea deciziei de refuz al grantului nu reiese că grupul SH5 și‑a întemeiat decizia pe reproșurile întemeiate pe utilizarea lucrărilor altor cercetători.
În al doilea rând, pretinsa prezență a unor membri ai comitetului de etică în timpul interviului reclamantului, presupunând că ar fi dovedită, nu ar fi de natură să demonstreze, în sine și în lipsa altor elemente de probă, că grupul SH5 ar fi selectat propuneri pe baza unui criteriu diferit de cel al excelenței științifice. Mai mult, ERCEA contestă că membrii comitetului de etică au fost prezenți în timpul interviului cu reclamantul. Acesta din urmă nu a prezentat niciun element de probă în această privință.
În al treilea rând, faptul că președintele grupului SH5 a fost informat cu privire la existența procedurii pentru abateri științifice împotriva reclamantului nu este nici de natură ca, în lipsa altor elemente probante, să demonstreze că această procedură ar fi influențat respectivul grup.
În consecință, reclamantul nu a demonstrat că grupul SH5 ar fi săvârșit o eroare cu privire la materialitatea faptelor sau o eroare vădită de apreciere prin adoptarea deciziei de refuz al grantului.
În plus, în lipsa unor indicii obiective, pertinente și concordante de natură să demonstreze că criteriile de evaluare aplicate și evaluarea propunerii și a interviului reclamantului urmăreau un alt scop decât acela de evaluare a calității științifice a propunerii sale, elementele invocate de reclamant nu sunt nici acestea de natură să caracterizeze un abuz de putere.
Reclamantul nu a reușit, așadar, să demonstreze că decizia de refuz al grantului era afectată de nelegalitate.
Prin urmare, decizia din 26 februarie 2016, în măsura în care aceasta a constatat că normele CEC au fost respectate, nu este afectată de nelegalitățile invocate.
Al doilea motiv nu este, așadar, fondat.
Cu privire la al treilea motiv, întemeiat pe un abuz de putere care rezultă din încălcarea normelor CEC referitoare la evaluarea propunerilor de cercetare
Mai întâi, reclamantul arată în esență că propunerea de cercetare nu a fost evaluată pe baza criteriului de excelență științifică și contestă aprecierea meritelor propunerii sale, a gradului de stăpânire a aspectului său tehnologic impus de grupul SH5 și a CV‑ului său.
În continuare, acesta impută grupului SH5 că a efectuat o examinare superficială, întemeindu‑se pe fapte contradictorii.
În plus, acesta afirmă că grupul SH5 a făcut o evaluare eronată a caracterului inovator al propunerii sale de cercetare și că nu își putea întemeia evaluarea pe cunoașterea unui element tehnic secundar de către cercetătorul principal.
În sfârșit, transformarea a cinci evaluări extrem de pozitive într‑o hotărâre unitară negativă ar fi contrară oricărei logici care se întemeiază pe merit și ar fi contradictorie.
ERCEA contestă această argumentație.
În cadrul celui de al treilea motiv, reclamantul contestă în esență aprecierea științifică a propunerii sale de cercetare, a gradului de stăpânire a aspectului său tehnologic impus de grupul SH5, în special luarea în considerare a unei probleme tehnice pe care o consideră accesorie, precum și a CV‑ului său. Acesta impută de asemenea grupului SH5 că a efectuat examinări superficiale întemeindu‑se pe fapte contrazise și afirmă că transformarea a cinci evaluări pozitive într‑o hotărâre negativă este contrară normelor CEC și constituie un abuz de putere.
În această privință, astfel cum reiese din analiza primelor două motive, argumentele reclamantului în ceea ce privește evaluarea științifică a propunerii sale de cercetare, gradul de stăpânire a aspectului său tehnologic impus de grupul SH5, în special luarea în considerare a unei probleme tehnologice pe care o consideră accesorie, precum și cele care se referă la o eroare privind materialitatea faptelor și pretinsa divergență dintre rezultatele evaluării individuale și decizia de refuz al grantului nu pot să caracterizeze o eroare cu privire la fapte, o eroare vădită de apreciere, un abuz de putere sau o încălcare a normelor CEC.
Reclamantul nu a reușit, așadar, să demonstreze că decizia de refuz al grantului era afectată de nelegalitate.
Prin urmare, decizia din 26 februarie 2016 nu este afectată de nelegalitățile invocate în măsura în care aceasta a constatat că normele CEC fuseseră respectate.
Al treilea motiv nu este, așadar, fondat.
Din considerațiile care precedă rezultă că cererile de anulare a deciziei de refuz al grantului și a deciziei din 26 februarie 2016, care figurează în cadrul celui dintâi și al celui de al doilea capăt de cerere, trebuie respinse.
Reclamantul se întemeiază pe pretinsa nelegalitate a deciziei de refuz al grantului și a deciziei din 26 februarie 2016 pentru a obține anularea actelor prealabile, conexe și ulterioare celor care fac obiectul acțiunii, printre care lista proiectelor aprobate, și pentru a obține impunerea de către Tribunal în sarcina ERCEA a admiterii propunerii sale de cercetare printre proiectele finanțate.
Având în vedere respingerea motivelor în ceea ce privește decizia de refuz al grantului și decizia din 26 februarie 2016, cererea prin care se urmărește anularea actelor prealabile, conexe și ulterioare celor care fac obiectul acțiunii, cererea de anulare a listei proiectelor aprobate și cererea pentru a obține impunerea de către Tribunal în sarcina ERCEA a admiterii propunerii sale de cercetare printre proiectele finanțate trebuie să fie de asemenea respinse.
Cu privire la cererile de depunere a unor înscrisuri
Reclamantul solicită Tribunalului să dispună depunerea, în primul rând, a clasamentului proiectelor aprobate finanțate de grupul SH5, în al doilea rând, a aprecierilor finale, a evaluărilor individuale și a notelor aferente proiectelor aprobate și finanțate de grupul SH5, în al treilea rând, a reclamației pentru abateri științifice prezentate împotriva propunerii sale de cercetare, în al patrulea rând, a numelui celui de al cincilea examinator anonim al propunerii sale de cercetare și, în al cincilea rând, a înregistrării interviului său cu grupul SH5 din 12 noiembrie 2015.
Din jurisprudență reiese că, pentru a permite Tribunalului să stabilească dacă este util pentru buna desfășurare a procedurii să dispună depunerea anumitor înscrisuri, partea care formulează cererea trebuie să identifice înscrisurile solicitate și să furnizeze Tribunalului un minim de elemente care să ateste utilitatea acestor documente pentru procedură (Hotărârea din 17 decembrie 1998, Baustahlgewebe/Comisia,
C‑185/95 P
,
EU:C:1998:608
, punctul
, și Hotărârea din 8 octombrie 2008, Sogelma/AER,
T‑411/06
,
EU:T:2008:419
, punctul
).
Mai întâi, clasamentul proiectelor aprobate finanțate de grupul SH5, precum și aprecierile finale, evaluările individuale și notele aferente acestor proiecte ar fi utile numai în cazul în care comparația dintre propunerea de cercetare a reclamantului și aceste proiecte putea să demonstreze o eroare vădită de apreciere sau o încălcare a normelor CEC de către grupul SH5.
Această comparație ține însă de aprecierea științifică a propunerilor de cercetare.
Or, în lipsa oricărei probe pentru o eroare de apreciere în ceea ce privește propunerea de cercetare a solicitantului, această comparație nu poate să demonstreze, în sine, o eroare vădită de apreciere sau o încălcare a normelor CEC.
Prin urmare, clasamentul proiectelor aprobate, aprecierile finale, evaluările individuale și notele aferente acestor proiecte nu sunt utile pentru procedură.
În continuare, astfel cum reiese din cuprinsul punctelor 87-90 și 121-123 din prezenta hotărâre, reclamația pentru abateri științifice formulată împotriva propunerii de cercetare a reclamantului nu este utilă pentru procedură în măsura în care aceasta nu poate, în lipsa altor elemente de probă și a probei că grupul SH5 ar fi evaluat propunerea sa fiind influențat de această reclamație, să demonstreze un abuz de putere, o eroare vădită de apreciere sau o încălcare a normelor CEC.
Același lucru este valabil și pentru numele celui de al cincilea evaluator anonim.
În sfârșit, întrucât conținutul interviului reclamantului nu este contestat de părți și nu este de natură să demonstreze un abuz de putere, o eroare vădită de apreciere sau o încălcare a normelor CEC, înregistrarea sa nu este utilă pentru procedură.
Nu este, așadar, necesar să se dispună depunerea acestor înscrisuri.
Din ansamblul considerațiilor care precedă rezultă că acțiunea trebuie respinsă în totalitate.
Cu privire la cheltuielile de judecată
Potrivit articolului 134 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Tribunalului, partea care cade în pretenții este obligată, la cerere, la plata cheltuielilor de judecată. Întrucât reclamantul a căzut în pretenții, se impune ca, pe lângă propriile cheltuieli de judecată, să fie obligat să suporte și cheltuielile de judecată efectuate de ERCEA, conform concluziilor acesteia din urmă.

Pentru aceste motive,
TRIBUNALUL (Camera a doua)
declară și hotărăște:

1)
Respinge acțiunea.

2)
Îl obligă pe domnul Graziano Ranocchia la plata cheltuielilor de judecată.

Prek
Buttigieg
Berke
Pronunțată astfel în ședință publică la Luxemburg, la 5 februarie 2018.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: italiana.