CELEX: 62020TJ0761
Publiski līgumi
Iepirkuma procedūra
Izslēgšana no publiskā iepirkuma procedūras
Neparasti zemas cenas piedāvājums
Mēģinājumi negodīgi ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu
Saziņas noteikumu neievērošana
Samērīgums
Pienākums norādīt pamatojumu
Pilnvaru nepareiza izmantošana
Ārpuslīgumiskā atbildība

)
Prasības pieteikumā prasītāja
European Dynamics Luxembourg SA
, pirmkārt, pamatojoties uz LESD 263. pantu, lūdz atcelt, pirmām kārtām, Eiropas Centrālās bankas (ECB) Publisko iepirkumu komitejas 2020. gada 1. oktobra lēmumu, ar ko ir izslēgti piedāvājumi, kurus prasītāja attiecībā uz trim iepirkuma daļām ir iesniegusi iepirkuma procedūrā par IT lietojumprogrammu piegādes pakalpojumu sniegšanu un darbu veikšanu (turpmāk tekstā – “2020. gada 1. oktobra lēmums”), otrām kārtām, ECB Pārsūdzību izskatīšanas valdes 2020. gada 9. decembra lēmumu (turpmāk tekstā – “2020. gada 9. decembra lēmums”) un, trešām kārtām, visus turpmākos saistītos ECB lēmumus un, otrkārt, pamatojoties uz LESD 268. pantu, atlīdzināt zaudējumus, kas prasītājai radušies šīs izslēgšanas dēļ.
[..]
III.

Juridiskais pamatojums
A.

Par prasījumiem par atcelšanu
[..]
2.

Par lietas būtību
[..]
b)

Par pirmā pamata trešo daļu – to, ka ECB esot pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, izslēdzot prasītājas piedāvājumus saskaņā ar Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunktu, kas lasīts kopsakarā ar minētā lēmuma 26. panta 1. punktu
[..]
1)

Par Lēmuma EBC/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta interpretāciju
Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunktā ir paredzēts:
“ECB var jebkurā brīdī liegt kandidātiem vai pretendentiem piedalīties, ja [..]: [..] g) tie vēršas pie citiem kandidātiem vai pretendentiem nolūkā ierobežot konkurenci vai mēģināt negodīgi ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu iepirkuma procedūrā.”
Prasītāja uzskata, ka šī tiesību norma ir piemērojama tikai saziņai starp kandidātiem vai pretendentiem un citiem kandidātiem vai pretendentiem, nevis saziņai ar ECB. Savukārt ECB apgalvo, ka minētā tiesību norma ir piemērojama visai saziņai, tostarp tādai saziņai starp kandidātiem vai pretendentiem un līgumslēdzēju iestādi, kura attiecas uz lēmumu pieņemšanas procesu iepirkuma procedūrā un kuras mērķis ir nepamatoti to ietekmēt, kā arī traucēt tās pareizu norisi.
Atbilstoši pastāvīgajai judikatūrai, interpretējot Savienības tiesību normu, ir jāņem vērā ne tikai tās teksts, bet arī tās konteksts un tiesiskā regulējuma, kurā šī norma ir ietverta, mērķi (skat. spriedumu, 2005. gada 7. jūnijs, VEMW u.c.,
C‑17/03
,
EU:C:2005:362
,
41.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Pirmām kārtam, runājot par Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta formulējumu, ir jāatgādina, ka Savienības tiesību teksti tiek sagatavoti vairākās valodās un dažādās valodu versijas ir vienlīdz autentiskas; tāpēc, lai interpretētu kādu Savienības tiesību normu, ir jāsalīdzina tās versijas dažādās valodās (spriedumi, 1982. gada 6. oktobris, Cilfit u.c.,
283/81
,
EU:C:1982:335
,
18.
punkts, un 2005. gada 6. oktobris, Sumitomo Chemical un Sumika Fine Chemicals/Komisija,
T‑22/02 un T‑23/02
,
EU:T:2005:349
,
42.
punkts).
Šajā ziņā ir jānorāda, ka dažās valodu versijās, piemēram, spāņu, čehu, vācu, grieķu, angļu, portugāļu, slovāku un slovēņu, frāze “tie vēršas pie citiem kandidātiem vai pretendentiem nolūkā ierobežot konkurenci vai mēģināt negodīgi ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu iepirkuma procedūrā” ir sintaktiski strukturēta divās daļās, kuras ir atdalītas ar saikli “vai”, proti: “tie vēršas pie citiem kandidātiem vai pretendentiem nolūkā ierobežot konkurenci [pirmā situācija] vai mēģina negodīgi ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu iepirkuma procedūrā [otrā situācija].” Darbības vārda “mēģināt” lietojums īstenības izteiksmes tagadnes formā un daudzskaitļa trešajā personā ļauj izslēgt tā piesaisti vārdam “nolūkā” un tādējādi vedina domāt, ka teikuma otrā daļa nav pakārtota pirmajai. Tas liecina, ka runa tātad ir par divām dažādām situācijām, no kurām pirmā ir novietota pirms saikļa “vai” un attiecas uz saziņu ar citiem kandidātiem vai pretendentiem, lai ierobežotu konkurenci, bet otrā ir novietota pēc saikļa “vai” un attiecas uz mēģinājumu negodīgi ietekmēt lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā.
Šie piemēri norāda, ka Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunktu var saprast tādējādi, ka otrā paredzētā situācija attiecas ne tikai uz kandidātu vai pretendentu saziņu ar saviem konkurentiem, bet vispārīgāk attiecas uz jebkādiem pasākumiem, kuri ir vērsti uz to, lai negodīgi ietekmētu lēmumu pieņemšanas procesu. Tādējādi šajās valodu versijās attiecīgā tiesību norma reglamentē divas situācijas, kurās kandidāts vai pretendents tiek izslēgts no dalības iepirkuma procedūrā. Pirmā no šīm situācijām iestājas, kad kandidāts vai pretendents sazinās ar citiem kandidātiem vai pretendentiem, lai ierobežotu konkurenci. Otrā no šīm situācijām iestājas, kad kandidāts vai pretendents jebkādā veidā cenšas negodīgi ietekmēt lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā.
Tomēr citās valodu versijās aplūkotā teikuma sintaktiskā struktūra vedina domāt, ka ir paredzēts izslēgt tikai tos kandidātus vai pretendentus, kuri sazinās ar citiem kandidātiem vai pretendentiem, vai nu lai ierobežotu konkurenci, vai arī lai mēģinātu negodīgi ietekmēt lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā. Proti, piemēram, franču valodas versijā darbības vārds “mēģināt” ir lietots nenoteiksmē un līdz ar to ir piesaistīts vārdam “nolūkā”, tāpat kā darbības vārds “ierobežot”, kurš arī ir nenoteiksmē (“[..] nolūkā ierobežot konkurenci vai mēģināt negodīgi ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu iepirkuma procedūrā”). Pretējā gadījumā darbības vārds “mēģināt” – tāpat kā darbības vārds “vērsties” – būtu lietots īstenības izteiksmes tagadnes formā un trešās personas daudzskaitlī: “[..] vai mēģina negodīgi ietekmēt [..]”. Arī bulgāru, itāļu, holandiešu un poļu valodas versijas ir līdzīgas.
Tā kā šķiet, ka Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta gramatiskā interpretācija nesniedz iespēju izdarīt kategorisku spriedumu, jo pastāv noteiktas atšķirības starp valodu versijām, ir jāatgādina, ka gadījumā, ja Savienības tiesību akta teksts dažādu valodu versijās atšķiras, attiecīgā tiesību norma ir jāinterpretē, ņemot vērā tiesiskā regulējuma, kurā šī norma ietilpst, kontekstu un mērķus (šajā nozīmē skat. spriedumus, 1996. gada 24. oktobris,
C‑72/95
, Kraaijeveld u.c.,
EU:C:1996:404
,
28.
punkts; 2000. gada 24. februāris, Komisija/Francija,
C‑434/97
,
EU:C:2000:98
,
22.
punkts, un 2000. gada 7. decembris, Itālija/Komisija,
C‑482/98
,
EU:C:2000:672
,
49.
punkts).
Otrām kārtām, attiecībā uz Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta teleoloģisko interpretāciju ir jānorāda, ka minētajā punktā reglamentētā izslēgšanas iemesla mērķis ir garantēt vienlīdzīgas iespējas kandidātiem atbilstoši vispārējiem vienlīdzīgas piekļuves un vienlīdzīgas attieksmes, diskriminācijas aizlieguma un godīgas konkurences principiem, kuri, pirmkārt, ir vispārējie tiesību principi, kas ECB ir piemērojami saskaņā ar Lēmuma ECB/2016/2 3. panta 1. punktu, un, otrkārt, ir jāievēro visā iepirkuma procedūrā. Iepriekš minēto vispārējo principu ievērošanu var apdraudēt ne tikai saziņa starp kandidātiem vai pretendentiem, lai ierobežotu konkurenci, bet arī apstāklis, ka kandidāts vai pretendents ar citiem līdzekļiem mēģina negodīgi ietekmēt lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā. Tāda Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta interpretācija, ka tas neattiecas uz šo pēdējo situāciju, būtu pretrunā šīs tiesību normas mērķim.
Trešām kārtām, ciktāl runa ir par kontekstuālo interpretāciju, ir jākonstatē, ka Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta teikuma otrās daļas formulējums ir līdzīgs Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (
OV 2014, L 94, 65. lpp.
), redakcijā ar grozījumiem, 57. panta 4. punkta i) apakšpunkta formulējumam: “Līgumslēdzējas iestādes no dalības iepirkuma procedūrā var izslēgt vai dalībvalstis var tām prasīt izslēgt ikvienu ekonomikas dalībnieku, kas nonācis jebkurā no šādām situācijām: [..] i) ja ekonomikas dalībnieks ir mēģinājis nepamatoti ietekmēt līgumslēdzējas iestādes lēmumu pieņemšanas procesu, iegūt konfidenciālu informāciju, kas tam varētu sniegt nepamatotas priekšrocības iepirkuma procedūrā, vai netīši sniegt maldinošu informāciju, kas varētu būtiski ietekmēt lēmumus par izslēgšanu, atlasi vai līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.[..].” Norāde uz apstākli, ka ekonomikas dalībnieks ir nepamatoti ietekmējis līgumslēdzējas iestādes lēmumu pieņemšanas procesu, nozīmē, ka Savienības likumdevējs šo izslēgšanas pamatu nav ierobežojis, attiecinot to tikai uz saziņu starp kandidātiem vai pretendentiem un citiem kandidātiem vai pretendentiem.
Šajā ziņā vispirms ir jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru – kaut arī direktīvas, kas attiecas uz būvdarbu, piegāžu un pakalpojumu publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, reglamentē tikai tādus publiskā iepirkuma līgumus, kuru slēgšanas tiesības piešķir dalībvalstu iestādes vai iestādes, un tās nav tieši piemērojamas publiskā iepirkuma līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir Savienības administrācija, – uz noteikumiem vai principiem, kuri ir paredzēti vai atvasināti šo direktīvu ietvaros, vēršoties pret minēto administrāciju, var atsaukties, ja ir uzskatāms, ka ar tiem pašiem par sevi ir vienīgi konkretizēti Līguma pamatnoteikumi un vispārējo tiesību principi, kuri tiešā veidā ir saistoši Savienības administrācijai. Tiesību kopienā tiesību vienveidīga piemērošana ir pamatprasība, un uz visiem tiesību subjektiem attiecas tiesiskuma ievērošanas princips. Tādējādi iestādēm, tāpat kā jebkuram citam tiesību subjektam, ir jāievēro tām piemērojamās Līguma normas un vispārējie tiesību principi (skat. spriedumu, 2017. gada 10. novembris, Jema Energy/Entreprise commune Fusion for Energy,
T‑668/15
, nav publicēts,
EU:T:2017:796
,
93.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Turklāt uz noteikumiem vai principiem, kas izteikti vai atvasināti šo direktīvu ietvaros, var atsaukties, vēršoties pret Savienības administrāciju, ja, īstenojot savu funkcionālo un institucionālo autonomiju un ar LESD piešķirto pilnvaru robežās, tā ir pieņēmusi tiesību aktu, kurā, lai reglamentētu publiskā iepirkuma līgumus, kuru slēgšanas tiesības tā piešķir uz sava rēķina, ir skaidra norāde uz noteiktiem direktīvās paredzētiem noteikumiem vai principiem, un ar kura iedarbību šie noteikumi un principi ir piemērojami saskaņā ar principu
patere legem quam ipse fecisti
. Ja attiecīgais tiesību akts ir jāinterpretē, tas ir jāinterpretē tā, lai pēc iespējas tiktu nodrošināta Savienības tiesību vienveidīga piemērošana un atbilstīgums LESD normām un vispārējiem tiesību principiem (skat. spriedumu, 2017. gada 10. novembris, Jema Energy/Entreprise commune Fusion for Energy,
T‑668/15
, nav publicēts,
EU:T:2017:796
,
94.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Šajā lietā ir jānorāda, ka Direktīvas 2014/24 piemērojamība ECB ir skaidri izslēgta Lēmuma ECB/2016/2 3. apsvērumā. Tomēr minētā lēmuma 4. apsvērumā ir norādīts, ka ECB ievēro iepirkuma tiesību aktu vispārīgos principus, kas noteikti Direktīvā 2014/24 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (
OV 2012, L 298, 1. lpp.
), un daži no tiem ir minēti šā sprieduma 59. punktā. Turklāt Lēmumā ECB/2016/2 ir vairākas norādes uz Direktīvas 2014/24 normām.
Lai gan Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunktā nav tiešas norādes uz Direktīvas 2014/24 57. panta 4. punkta i) apakšpunktu, pēdējā minētajā tiesību normā tomēr ir konkretizēti vispārējie publiskā iepirkuma tiesību principi, tostarp vienlīdzīgu iespēju un vienlīdzīgas attieksmes pret pretendentiem princips, jo tajā paredzētais izslēgšanas iemesls ir vērsts uz to, lai novērstu mēģinājumus nepamatoti ietekmēt lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā, lai nodrošinātu pretendentiem vienlīdzīgas iespējas un tādējādi – vienlīdzīgu attieksmi pret pretendentiem (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2017. gada 10. novembris, Jema Energy/Entreprise commune Fusion for Energy,
T‑668/15
, nav publicēts,
EU:T:2017:796
,
101.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Tādējādi no Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta teleoloģiskās un kontekstuālās interpretācijas izriet, ka minētajā pantā ir ietverti divi atsevišķi izslēgšanas gadījumi, un otrais no tiem – pretēji prasītājas apgalvotajam – ir piemērojams arī kandidātu vai pretendentu saziņai ar līgumslēdzēju iestādi, ja tās mērķis ir mēģināt negodīgi ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu iepirkuma procedūrā.
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka ECB jebkurā brīdī var izslēgt kandidātus vai pretendentus, kuri mēģina negodīgi ietekmēt lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā.
Tagad detalizētāk ir jāizvērtē negodīgas ietekmes mēģinājuma jēdziens, kuru lietas dalībnieki arī interpretē atšķirīgi.
Šajā ziņā vispirms ir jānorāda, ka Lēmumā ECB/2016/2 šis jēdziens nav definēts.
Tomēr darbības vārda “mēģināt” lietojums vedina domāt, ka šā jēdziena tvērums ir analoģisks Direktīvas 2014/24 57. panta 4. punkta i) apakšpunktā lietotā jēdziena tvērumam, kurš – kā norādīts šā sprieduma 60. punktā – attiecas uz visiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ir “mēģinājuši” ietekmēt līgumslēdzējas iestādes lēmumu pieņemšanas procesu. Proti, darbības vārds “mēģināt” norāda uz rīcību, nevis rezultātu. Tātad ar to vien, ka kandidāts vai pretendents ar dažādiem līdzekļiem ir mēģinājis ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu, tomēr nav sasniedzis gaidīto rezultātu, pietiek, lai būtu piemērojama Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunkta teikuma otrā daļa.
Taču ir jāuzsver, ka attiecīgajā tiesību normā ir precizēts, ka mēģinājums ietekmēt lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā ir jāveic “negodīgi”, proti, pretēji spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam.
Visbeidzot, ir jānorāda, ka saskaņā ar Lēmuma ECB/2016/2 30. panta 5. punkta g) apakšpunktu negodīgas ietekmes mēģinājumam ir jāattiecas uz lēmuma pieņemšanu iepirkuma procedūrā. Ar lēmumu pieņemšanas procesu tiek saprasts viss posms, kurā līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūrā izvērtē dažādu kandidātu vai pretendentu iesniegtos piedāvājumus, lai sagatavotu savus lēmumus par izslēgšanu no procesa, par atlasi vai par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Šis process tātad sākas no piedāvājumu iesniegšanas brīža un ietver visus secīgos posmus līdz minēto lēmumu pieņemšanai. Šajā procesā it īpaši ietilpst līgumslēdzējas iestādes veiktā šķietami neparasti zemas cenas piedāvājumu izpēte, kuras noslēgumā tā saskaņā ar Lēmuma ECB/2016/2 33. panta 2. punktu pēc pretendenta sniegtās papildu informācijas pārbaudes var noraidīt tā piedāvājumus, it īpaši, ja pretendenta sniegtā informācija nav pietiekama, lai pamatotu cenu vai izmaksu zemo līmeni, vai ja piedāvājums un papildus sniegtā informācija nesniedz pietiekamu pārliecību par pienācīgu līguma izpildi. Minētās pārbaudes nav uzskatāmas par atšķirīgām procedūrām, bet gan par piedāvājumu novērtēšanas posmu.
[..]

Ar šādu pamatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (desmitā palāta)
nospriež:

1)
Prasību noraidīt.

2)
European Dynamics Luxembourg SA
atlīdzina tiesāšanās izdevumus.

Kornezov
Buttigieg
Hesse
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2022. gada 5. oktobrī.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – angļu.
(
)	Ietverti tikai tie šā sprieduma punkti, kuru publicēšanu Vispārējā tiesa uzskata par lietderīgu.