CELEX: 62021CJ0020
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu
Tiesu iestāžu sadarbība civillietās
Jurisdikcija un nolēmumu izpilde civillietās un komerclietās
Regula (ES) Nr. 1215/2012
7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrais ievilkums
Īpašā jurisdikcija līgumtiesību jomā
Jēdziens “attiecīgās saistības izpildes vietas tiesa”
Līgums par pakalpojumu sniegšanu
Aviopārvadājumi
Lidojums, par kuru veikta vienota rezervācija, kas apstiprināta vairākiem lidojumiem, kuros pārvadājumu veic divi dažādi gaisa pārvadātāji
Regula (EK) Nr. 261/2004
Kopīgi noteikumi par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos
7. pants
Tiesības uz zaudējumu atlīdzību
Kavēšanās pirmajā saistītajā lidojumā
Pret gaisa pārvadātāju, kas atbildīgs par pirmo savienoto lidojumu, tā ielidošanas vietā celta prasība par kompensāciju

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (
OV 2012, L 351, 1. lpp.
) 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otro ievilkumu.
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp trim pasažieriem JW, HD un XS, no vienas puses, un lidsabiedrību
LOT Polish Airlines
sakarā ar kompensāciju par lidojuma kavēšanos.
Atbilstošās tiesību normas
Regula Nr. 1215/2012
Regulas Nr. 1215/2012 15. un 16. apsvērumā ir teikts:
“(15)
Jurisdikcijas noteikumiem vajadzētu būt ļoti paredzamiem, un tiem būtu jābalstās uz principu, ka jurisdikcijas pamatā ir atbildētāja domicils. Jurisdikcijai vienmēr vajadzētu būt pieejamai ar šādu pamatojumu, izņemot dažās skaidri noteiktās situācijās, kurās strīda priekšmets vai pušu autonomija garantē citu sasaistes faktoru. Juridiskas personas domicils jānosaka autonomi, lai kopējos noteikumus padarītu pārskatāmākus un novērstu jurisdikcijas kolīzijas.
(16)
Papildus atbildētāja domicilam vajadzētu būt alternatīviem jurisdikcijas pamatojumiem, kuru pamatā ir cieša saistība starp tiesu un lietu vai kuru nolūks ir veicināt pareizu tiesvedības norisi. Ciešas saistības pastāvēšanai būtu jānodrošina juridiskā noteiktība un jānovērš iespējamība, ka prasību pret atbildētāju ceļ viņam saprātīgi neparedzamā dalībvalsts tiesā. [..]”
Šīs regulas II nodaļas 1. iedaļas “Vispārīgi noteikumi” 4. panta 1. punkts ir formulēts šādi:
“Saskaņā ar šo regulu personas, kuru domicils ir kādā dalībvalstī, var iesūdzēt minētās dalībvalsts tiesā neatkarīgi no viņu pilsonības.”
Minētās regulas 7. pantā, kurš ietverts tās II nodaļas 2. iedaļā “Īpašā jurisdikcija”, ir paredzēts:
“Personu, kuras domicils ir kādā dalībvalstī, var iesūdzēt citā dalībvalstī:
1)
a)
lietās, kas attiecas uz līgumiem, – attiecīgās saistības izpildes vietas tiesās;
b)
šā noteikuma mērķiem un, ja vien nepastāv citāda vienošanās, attiecīgās saistības izpildes vieta ir:
–
preču iegādes gadījumā – vieta dalībvalstī, kur saskaņā ar līgumu preces piegādāja vai tās būtu bijis jāpiegādā,
–
pakalpojumu sniegšanas gadījumā – vieta dalībvalstī, kur saskaņā ar līgumu pakalpojumu sniedza vai tas būtu bijis jāsniedz;
[..]
[..].”
Regula (EK) Nr. 261/2004
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (
OV 2004, L 46, 1. lpp.
), 7. panta “Tiesības saņemt kompensāciju” 1. punktā ir noteikts:
“Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, pasažieri saņem kompensāciju šādā apmērā:
a)
EUR 250 par visiem lidojumiem 1500 kilometru vai mazākā attālumā;
b)
EUR 400 par visiem lidojumiem Kopienas iekšienē vairāk nekā 1500 kilometru attālumā un par visiem citiem lidojumiem 1500 līdz 3500 kilometru attālumā;
c)
EUR 600 par visiem lidojumiem, uz ko neattiecas a) vai b) apakšpunkts.
Nosakot attālumu, ņem vērā pēdējo galamērķi, kurā iekāpšanas atteikums vai lidojuma atcelšana ir par iemeslu tam, ka pasažieris ielido ar kavēšanos pēc paredzētā laika.”
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
Prasītāji pamatlietā veica vienotu rezervāciju lidsabiedrības
Lufthansa AG
2019. gada 27. aprīlī paredzētam lidojumam no Varšavas (Polija) uz Mali (Maldīvas) ar pārsēšanos Frankfurtē pie Mainas.
Pirmo savienoto lidojumu no Varšavas uz Frankfurti pie Mainas veica
LOT Polish Airlines
. Tā kā izlidošana kavējās, prasītāji Frankfurti sasniedza novēloti un nokavēja viņu savienoto lidojumu uz Mali, ko nodrošināja
Lufthansa
. Viņi savu galamērķi, Mali, sasniedza ar vairāk nekā četru stundu nokavējumu.
Tā kā attālums starp Varšavu un Mali pārsniedz 3500 km, prasītāji pamatlietā, pamatojoties uz Regulu Nr. 261/2004, lūdza
Amtsgericht Frankfurt
(Frankfurtes pirmās instances tiesa, Vācija) piespriest
LOT Polish Airlines
samaksāt katram no viņiem kompensāciju 600 EUR apmērā un segt viņu izdevumus saistībā ar advokātu pakalpojumiem.
Minētā tiesa ar 2020. gada 29. aprīļa spriedumu šo prasību noraidīja kā nepieņemamu ar tādu pamatojumu, ka no Regulas Nr. 1215/2012 normām, kā tās ir interpretējusi Tiesa, izriet, ka tai nav jurisdikcijas, jo nedz izlidošanas vieta, nedz ielidošanas vieta, kas paredzētas attiecīgajā pārvadājuma līgumā, neatrodas šīs Frankfurtes tiesas apgabalā.
Prasītāji pamatlietā šo spriedumu pārsūdzēja iesniedzējtiesā –
Landgericht Frankfurt am Main
(Frankfurtes pie Mainas apgabaltiesa, Vācija). Viņi apgalvo, ka pirmās instances tiesas starptautiskā jurisdikcija izriet no Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta. Tas, ka no minētā pārvadājuma līguma izriet, ka Varšava un Male ir saistības izpildes vietas, neizslēdzot citas vietas, kuras arī kvalificējamas kā šīs saistības izpildes vietas šīs normas izpratnē.
Apelācijas instances tiesa uzskata, ka
Amtsgericht Frankfurt
(Frankfurtes pirmās instances tiesa) starptautiskā jurisdikcija izšķirt aplūkojamo strīdu uz Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta pamata ir vienīgi tad, ja ielidošanas vietu lidojuma pirmajā posmā, proti, Frankfurti pie Mainas, bija iespējams kvalificēt kā aplūkojamajā pārvadājuma līgumā paredzētās saistības “izpildes vietu”.
Šādos apstākļos
Landgericht Frankfurt am Main
(Frankfurtes pie Mainas apgabaltiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai [Regulas Nr. 1215/2012] 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tāda lidojuma gadījumā, saistībā ar kuru ir veikta apstiprināta vienota rezervācija visam ceļojumam un kurš sastāv no diviem vai vairākiem lidojumiem, izpildes vieta šīs tiesību normas izpratnē var būt arī pirmā lidojuma ielidošanas vieta, ja pārvadājumu šajos lidojumos veic divi dažādi gaisa pārvadātāji un ja iemesls prasībai par kompensāciju, kas, pamatojoties uz Regulu [Nr. 261/2004], celta pret gaisa pārvadātāju, kurš veicis pirmo lidojumu, ir kavēšanās pirmā lidojuma laikā?”
Par prejudiciālo jautājumu
Ar šo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrais ievilkums ir jāinterpretē tādējādi, ka tāda lidojuma gadījumā, par ko ir veikta vienota rezervācija, kura apstiprināta visam ceļojumam, kas sastāv no diviem vai vairākiem lidojumiem, kuros pārvadājumu veic dažādi gaisa pārvadātāji, ja iemesls prasībai par kompensāciju, kas, pamatojoties uz Regulu Nr. 261/2004, ir celta pret gaisa pārvadātāju, kurš atbildīgs par šā pirmā lidojuma veikšanu, ir kavēšanās pirmajā posmā notikušas novēlotas izlidošanas dēļ, tā ielidošanas vieta ir kvalificējama kā “izpildes vieta” šīs normas izpratnē.
Vispirms jāprecizē, ka pamatlieta ietilpst jēdzienā “lieta, kas attiecas uz līgumiem” Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Proti, attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 (2000. gada 22. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (
OV 2001, L 12, 1. lpp.
) 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta interpretāciju, kas pārņemama arī attiecībā uz līdzvērtīgo Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta nomu, Tiesa ir nospriedusi, ka jēdziens “lietas, kas attiecas uz līgumiem” attiecas uz aviopasažieru prasību izmaksāt kompensāciju par savienotā reisa ilgu kavēšanos, kas, pamatojoties uz Regulu Nr. 261/2004, ir vērsta pret apkalpojošo gaisa pārvadātāju, kurš nav attiecīgā pasažiera līgumslēdzēja puse (spriedums, 2018. gada 7. marts, flightright u.c.,
C‑274/16, C‑447/16 un C‑448/16
,
EU:C:2018:160
,
65.
punkts), kā tas ir
LOT Polish Airlines
gadījumā.
Saskaņā ar Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu lietās, kas attiecas uz līgumiem, personu, kuras domicils ir kādā dalībvalstī, var iesūdzēt tiesā citā dalībvalstī, proti, šādas prasības pamatā esošās saistības izpildes vietas tiesā. Šīs normas piemērošanas vajadzībām šīs regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrajā ievilkumā ir precizēts, ka – ja vien nepastāv citāda vienošanās – attiecīgās saistības izpildes vieta pakalpojumu sniegšanas gadījumā ir vieta dalībvalstī, kur saskaņā ar līgumu pakalpojums tika sniegts vai tas būtu bijis jāsniedz.
No Tiesas judikatūras izriet, ka tad, ja ir vairākas pakalpojumu sniegšanas vietas dažādās dalībvalstīs, par “izpildes vietu” principā ir jāuzskata vieta, kas nodrošina visciešāko saikni starp līgumu un tiesu, kurai ir jurisdikcija, un šī visciešākā saikne parasti ir galvenajā pakalpojumu sniegšanas vietā. Šī pēdējā minētā vieta ir jāizsecina, cik vien iespējams, no paša līguma noteikumiem (spriedums, 2018. gada 7. marts, flightright u.c.,
C‑274/16, C‑447/16 un C‑448/16
,
EU:C:2018:160
,
67.
punkts, kā arī tajā minētā judikatūra).
Šajā ziņā attiecībā uz tiešu lidojumu no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti, ko veic lidsabiedrība, kura ar attiecīgo pasažieri ir noslēgusi līgumu, Tiesa ir nospriedusi, ka gan lidmašīnas izlidošanas vieta, gan ielidošanas vieta vienādā mērā ir uzskatāmas par galveno gaisa pārvadājuma līgumā paredzēto pakalpojumu sniegšanas vietu, un ka līdz ar to tiesa, kurai ir jurisdikcija, pamatojoties uz Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otro ievilkumu, izskatīt prasību par kompensāciju uz šā pārvadājuma līguma un Regulas Nr. 261/2004 pamata, pēc prasītāja izvēles ir tā, kuras jurisdikcijā atrodas minētajā līgumā paredzētā lidmašīnas izlidošanas vieta vai ielidošanas vieta (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2009. gada 9. jūlijs, Rehder,
C‑204/08
,
EU:C:2009:439
,
43.
un
47.
punkts).
Turpinot šo judikatūras virzienu, attiecībā uz tādu lidojumu, par ko ir veikta vienota rezervācija, kura apstiprināta visam ceļojumam, kas sastāv no diviem vai vairākiem lidojumiem, kuros pārvadājumu veic divi dažādi gaisa pārvadātāji, Tiesa ir nospriedusi arī tā, ka “izpildes vieta” šīs normas izpratnē var būt gan lidojuma pirmā posma izlidošanas vieta (rīkojums, 2020. gada 13. februāris, flightright,
C‑606/19
,
EU:C:2020:101
,
36.
punkts), gan lidojuma pēdējā posma ielidošanas vieta (spriedums, 2018. gada 7. marts, flightright u.c.,
C‑274/16, C‑447/16 un C‑448/16
,
EU:C:2018:160
,
73.
punkts), turklāt neatkarīgi no jautājuma, vai prasība par kompensāciju, pamatojoties uz Regulu Nr. 261/2004, ir celta pret gaisa pārvadātāju, kas atbildīgs par aplūkojamā lidojuma posma veikšanu, vai citu pārvadātāju, kas noslēdzis līgumu ar attiecīgo pasažieri.
Šajā lietā no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka prasības par kompensāciju celšanas vienīgais iemesls bija novēlota izlidošana no izlidošanas vietas pirmajā lidojuma posmā, uz kuru attiecas pamatlietā aplūkojamais gaisa pārvadājuma līgums. Šī vieta atbilst vienai no galvenajām pakalpojumu sniegšanas vietām, kas reglamentēta šajā līgumā un kas līdz ar to nodrošina ciešu saikni, kāda paredzēta Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punktā ietvertajos noteikumos par īpašo jurisdikciju, starp minēto līgumu un tiesu, kuras tiesas apgabalā atrodas šī vieta.
Tomēr iesniedzējtiesa uzdod jautājumu, vai nosēšanās šajā lidojuma pirmajā posmā varētu pamatot tās jurisdikciju uz Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma pamata.
Šajā ziņā ir jānorāda, kā jau atgādināts šā sprieduma 17. punktā, ka gadījumā, kad ir vairākas pakalpojumu sniegšanas vietas dažādās dalībvalstīs, vieta, kas nodrošina visciešāko sasaisti starp attiecīgo līgumu un kompetento tiesu, ir it īpaši vieta, kura, pamatojoties uz šo līgumu, ir uzskatāma par galveno pakalpojumu sniegšanas vietu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2009. gada 9. jūlijs, Rehder,
C‑204/08
,
EU:C:2009:439
,
38.
punkts).
No šīs judikatūras un, konkrētāk, no vārdu “it īpaši” izmantošanas izriet, ka galvenās pakalpojumu sniegšanas vietas, kuras identificētas kā gan sākotnējā izlidošanas vieta un galīgā ielidošanas vieta, ir uzskatāmas tikai par neizsmeļošu tādu vietu piemēru uzskaitījumu, kurās varētu konkretizēties šāda saikne. Proti, nevar uzreiz izslēgt, ka, ņemot vērā konkrētus kāda gaisa pārvadājuma līguma noteikumus, citi pakalpojumi, kuri tiek sniegti sākotnējās izlidošanas vietā un lidojuma galamērķī, attiecīgā gadījumā var pamatot jurisdikciju tiesām, kas nav tiesas, kuru tiesas apgabalā atrodas šīs vietas, proti, pārsēšanās vietas tiesām, lai izskatītu prasību par kompensāciju, kas celta, pamatojoties uz Regulu Nr. 261/2004.
Šajā gadījumā iesniedzējtiesa nemin līguma aspektus, kuri tiesvedības lietderīgas organizēšanas nolūkā varētu attaisnot to, ka pastāv pietiekami cieša saikne starp pamatlietas faktiskajiem apstākļiem un tās jurisdikciju. Tā kā šādu norāžu trūkst, par lidojuma “izpildes vietu” Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma izpratnē lidojuma pirmajā posmā var tikt uzskatīta izlidošanas vieta, kas ir viena no galvenajām vietām, kur tiek sniegti pakalpojumi, kuri ir pamatlietā aplūkojamā gaisa pārvadājuma līguma priekšmets.
Tā kā tādu saistīto lidojumu gadījumā, kam ir veikta vienota rezervācija, kura apstiprināta visam ceļojumam, kas sastāv no vairākiem posmiem, Tiesa jau ir nospriedusi, ka izlidošanas vieta lidojuma pirmajā posmā nodrošina Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punktā paredzētajos noteikumos par īpašo jurisdikciju prasīto ciešo sasaisti starp gaisa pārvadājuma līgumu un tiesu, kurai ir jurisdikcija, šis secinājums atbilst Regulas Nr. 1215/2012 16. apsvērumā minētajiem tuvuma un pareizas tiesvedības mērķiem (šajā nozīmē skat. rīkojumu, 2020. gada 13. februāris, flightright,
C‑606/19
,
EU:C:2020:101
,
31.
punkts).
Tas atbilst arī Regulā Nr. 1215/2012 izklāstīto jurisdikcijas noteikumu prognozējamības principam, jo tas gan prasītājam, gan atbildētājam dod iespēju identificēt tiesas lidojuma pirmā posma izlidošanas vietā, kas figurē gaisa pārvadājuma līgumā, kā tiesas, kurās var celt prasību par kompensāciju uz Regulas Nr. 261/2004 pamata.
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 1215/2012 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrais ievilkums ir jāinterpretē tādējādi, ka tāda lidojuma gadījumā, par ko ir veikta vienota rezervācija, kura apstiprināta visam ceļojumam, kas sastāv no diviem vai vairākiem lidojumiem, kuros pārvadājumu veic dažādi gaisa pārvadātāji, ja vienīgais iemesls prasībai par kompensāciju, kas, pamatojoties uz Regulu Nr. 261/2004, ir celta pret gaisa pārvadātāju, kurš atbildīgs par šā pirmā lidojuma veikšanu, ir kavēšanās pirmajā posmā notikušas novēlotas izlidošanas dēļ, tā ielidošanas vieta nav kvalificējama kā “izpildes vieta” šīs normas izpratnē.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (devītā palāta) nospriež:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta otrais ievilkums ir jāinterpretē tādējādi, ka tāda lidojuma gadījumā, par ko ir veikta vienota rezervācija, kura apstiprināta visam ceļojumam, kas sastāv no diviem vai vairākiem lidojumiem, kuros pārvadājumu veic dažādi gaisa pārvadātāji, ja vienīgais iemesls prasībai par kompensāciju, kas, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91, ir celta pret gaisa pārvadātāju, kurš atbildīgs par šā pirmā lidojuma veikšanu, ir kavēšanās pirmajā posmā notikušas novēlotas izlidošanas dēļ, tā ielidošanas vieta nav kvalificējama kā “izpildes vieta” šīs normas izpratnē.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – vācu.