CELEX: 62016CJ0545
Előzetes döntéshozatal
Közös Vámtarifa
Vámtarifaszámok
Áruszállító gépjármű
8704 10 10 és 8704 21 91 vámtarifaalszámok
(EU) 2015/221 rendelet
Érvényesség

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (
HL 1987. L 256., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő, a 2012. október 9‑i 927/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletből (
HL 2012. L 304., 1. o.
) eredő változat szerinti Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 8704 10 10 és 8704 21 91 vámtarifaalszámának az értelmezésére, valamint az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2015. február 10‑i (EU) 2015/221 bizottsági végrehajtási rendelet (
HL 2015. L 37., 1. o.
) érvényességére vonatkozik.
E kérelmet a Kubota (UK) Ltd, valamint az EP Barrus Ltd és a Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs (adó‑ és vámhatóság, Egyesült Királyság) között az e társaságok által az Európai Unióba behozott egyes áruszállító gépjárművek tarifális besorolása tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12‑i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (
HL 1992. L 302., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.) 2. cikke előírja:
„(1)   Ha korlátozott földrajzi hatályú és gazdasági hatású nemzetközi egyezmények, illetve szokásjogi gyakorlat, vagy önálló közösségi intézkedések másként nem rendelkeznek, a Közösség vámterületén egységesen a Közösség vámjogszabályait kell alkalmazni.
(2)   A vámjogszabályok egyes rendelkezései – a különleges tárgykörökre vonatkozó szabályok vagy nemzetközi egyezmények keretén belül – a Közösség vámterületén kívül is alkalmazhatóak.”
E rendelet 12. cikke (6) bekezdésének első albekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Annak a kötelező érvényű tarifális felvilágosításnak a jogosultja, amely az (5) bekezdés a) pontja ii) vagy iii) alpontja vagy b) pontja ii) vagy iii) alpontja értelmében érvénytelenné válik, a felvilágosítást a közzététel vagy értesítés napjától számított 6 hónapig felhasználhatja, amennyiben még e tarifális intézkedés elfogadása előtt kötelező érvényű szerződéseket kötött a szóban forgó áru vételére vagy eladására a kötelező felvilágosítás alapján. Olyan termékek esetében azonban, amelyekhez kiviteli, behozatali engedély vagy előzetes rögzítési igazolás szükséges a vámalakiságok elvégzésekor, a 6 hónapos időtartam helyébe ezen igazolás érvényességi ideje lép.”
A 2658/87 rendelettel bevezetett KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren alapul, amelyet a később a Vámigazgatások Világszervezetévé (WCO) átalakult Vámegyüttműködési Tanács állapított meg, és az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló, Brüsszelben 1983. június 14‑én megkötött nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: HR) hozott létre. Ezen egyezményt és annak 1986. június 24‑i módosító jegyzőkönyvét az Európai Gazdasági Közösség részéről az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (
HL 1987. L 198., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá.
A KN első része bevezető rendelkezéseket tartalmaz. E rész általános szabályokat tartalmazó I. szakaszának A. pontja, amely „A [KN] értelmezésére vonatkozó általános szabályok” címet viseli, a következőképpen rendelkezik:
„Az áruknak a [KN‑be] történő besorolására a következő elvek az irányadók.
[…]
3.
Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)
Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
[…]”
A KN 8704 vámtarifaszámának szövege a következő:
„8704
Áruszállító gépjármű
8704 10
– Dömper, terepjáró kivitelű
8704 10 10
– – Kompressziós gyújtású, belső égésű (dízel vagy féldízel) vagy szikragyújtású, belső égésű, dugattyús motorral működő
8704 10 90
– – Más

– Más, kompressziós gyújtású, dugattyús, belső égésű (dízel vagy féldízel) motorral működő:
8704 21
– – Legfeljebb 5 tonna össztömegű:
[...]
[...]

– – – – Legfeljebb 2500 cm3 hengerűrtartalmú motorral
8704 21 91
– – – – – Új
[...]
[...]”
A 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján elfogadott 2015/221 rendelet melléklete az e rendelet mellékletében található táblázat 1. oszlopában megjelölt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján az említett 2. oszlopban megjelölt KN‑kód alá sorolja be. E melléklet szövege a következőképpen szól:
„Árumegnevezés
Besorolás (KN‑kód)
Indokolás
(1)
(2)
(3)
Új, négykerékhajtású haszongépjármű, kompressziós gyújtású, belső égésű, 720 cm
hengerűrtartalmú, dugattyús motorral (dízel), körülbelül 630 kg nettó tömeggel (folyadékokkal együtt), 750 kg fékezetlen vonóképességgel és körülbelül 300 × 160 cm mérettel.
A jármű (vezetőüléssel együtt) egy kétüléses, teljes bukókerettel ellátott nyitott kabinnal és egy 0,4 m
vagy körülbelül 400 kg kapacitású rakományfenéklappal rendelkezik, mely erős acélvázból készült, és lapos felületű, szilárd billenőkarosszériával és kézi működtetésű billenőszerkezettel van ellátva. A járműnek nagy (27 cm) hasmagassága és 198 cm tengelytávja van.
A jármű földmunkára alkalmas terepgumiabroncsokkal, nedves típusú féktárcsákkal, egy vonószerkezettel és egy elülső vonófejjel van felszerelve. A jármű 25 km/h korlátozott sebességgel és jelentős fékerővel rendelkezik.
A járművet terepen, elsősorban nehéz terepen való használatra szánták. A jármű, bemutatása alapján, különböző célokra, például tolásra, pótkocsi vontatására, állatok mozgatására, növények, dobozok, víz és felszerelések, valamint lőszer és állatoknak szánt takarmány szállítására alkalmas.
8704 21 91
A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 8704, a 8704 21 és a 8704 21 91 KN‑kód szövegezése határozza meg.
A járművet különféle környezetben különböző célokra alkalmas, többcélú járműnek szánták. Objektív jellemzői alapján a 8704 vámtarifaszám szerinti áruszállító gépjárműnek minősül. (Lásd még a Harmonizált Rendszer 8704 31/3. és a 8704 90/1. számú Áruosztályozási Véleményeket.)
A járművet nem terepjáró kivitelű dömpernek szánták. Ez nem egy szilárdan épített jármű billenő‑ vagy fenékürítős karosszériával, amelyet a kitermelt vagy más anyagok szállítására terveztek (lásd még a 8704 vámtarifaszámhoz tartozó Harmonizált Rendszer Magyarázat hatodik bekezdésének (1) pontját). Következésképpen a 8704 10 alszám alá történő besorolása kizárt.
A járművet ezért a 8704 21 91 KN‑kód alá, új, áruszállító gépjárműként kell besorolni.”
A 2011. május 6‑i, az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázó megjegyzései (
HL 2011. C 137., 1. o.
; a továbbiakban: a KN magyarázó megjegyzései) a 8704 vámtarifaszám vonatkozásában előírják:
„8704
Áruszállító gépjármű
A 8703 alszám magyarázata értelemszerűen alkalmazandó.
A hengerűrtartalom meghatározását lásd a 8407 31, 8407 32, 8407 33 és a 8407 34 alszámok HR Magyarázatában.
Ide tartozik a négykerék‑meghajtású, csuklós alvázú terepjáró gépkocsi, amely elülső részén dízelmotor és a kezelőszervekkel ellátott vezetőfülke található. A hátsó rész kétkerekű alvázra épül, felszereléseket nem tartalmaz, de lehetőség van arra, hogy egy sor dolgot lehessen rá felszerelni.
Nem tartoznak azonban e vtsz. alá a mezőgazdasági vagy más különleges célú eszközökkel felszerelt járművek (8705 vtsz.).
8704 10 10
és
8704 10 90
Dömper, terepjáró kivitelű
1.
Ezen alszámok alá főleg az elülső vagy hátsó billenő platóval felszerelt vagy alul nyitható rakterű járművek tartoznak, amelyeket homok, kavics, föld, kő stb. szállítására szántak, és bányákban, kőbányákban, vagy építkezéseken, útépítéseknél, repülőtereken és kikötőkben használnak. E magyarázat végén rajzok illusztrálják a dömper különböző fajtáit.
2.
Ide tartoznak még kisebb, építkezéseknél föld, kavics, friss cement, beton stb. szállítására használt járművek is. Vázuk fix vagy csuklós, kettő‑ vagy négykerék‑meghajtásúak, a szállítótartály az egyik, a vezetőülés a másik tengely felett helyezkedik el. A vezetőülés általában nincs fülkében.”
A HR magyarázó megjegyzések
A jelen ítélet 5. pontjában hivatkozott nemzetközi egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése alapján a Vámegyüttműködési Tanács keretén belül létrejött a „Harmonizált Rendszer Bizottság” elnevezésű bizottság, amelynek tagjai a Szerződő Felek képviselői. E bizottság feladata különösen, hogy javaslatot tegyen az említett egyezmény módosítására, illetve megfogalmazza a HR értelmezését szolgáló magyarázó megjegyzéseket (a továbbiakban: HR magyarázó megjegyzések), illetve az osztályozási és egyéb véleményeket.
A HR magyarázó megjegyzések szövege a 8704 10 alszám vonatkozásában a következő:
„Ezeket a dömpereket általában a következő jellemzők alapján lehet megkülönböztetni más áruszállító járművektől (elsősorban a billenős tehergépkocsiktól):
–
a dömperek karosszériája nagyon erős acéllemezből készül; az elülső része túlhalad a vezetőfülkén, hogy védje azt, az egész padló vagy annak egy része a hátsó rész [felől] lejt;
–
bizonyos esetekben a vezetőfülke csak félszélességű;
–
a tengelyfelfüggesztés hiányzik;
–
nagy fékezőkapacitás;
–
korlátozott sebesség és munkaterület [helyesen: hatósugár];
–
speciális terepjáró kerekek;
–
masszív felépítésük miatt az öntömegteher aránya nem haladja meg az 1 : 1,6‑ot;
–
a karosszéria kipufogógázzal fűthető, hogy megelőzzék az anyagok összetapadását vagy összefagyását.
Meg kell jegyezni azonban, hogy bizonyos dömpereket kimondottan bányákban vagy csatornákban végzendő munkákhoz szántak, pl. fenékürítésűek. Ezek is rendelkeznek a fent említett jellemzők egy részével, de nincs vezetőfülke vagy a karosszéria előrenyúló védő része.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) [másodfokú közigazgatási bíróság (adójogi és kancelláriai tanács), (Egyesült Királyság)] által hozott határozatot követően az adó‑ és vámhatóság az alapeljárás felpereseinek a kérelmére olyan kötelező érvényű tarifális felvilágosítást (a továbbiakban: KTF) bocsátott ki a részükre, amely az általuk behozott egyes áruszállító gépjárműveket a 8704 10 vámtarifaalszám alá tartozó dömperek közé sorolta.
2014‑ben a Vámkódexbizottság megvizsgálta egyes haszongépjárművek besorolását, amely vizsgálatot a kérdést előterjesztő bíróság álláspontja szerint az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) [másodfokú közigazgatási bíróság (adójogi és kancelláriai tanács), (Egyesült Királyság)] határozata indokolta. E vizsgálatot követően a Bizottság elfogadta a 2015/221 rendeletet, amely az alapügyben szóban forgó gépjárművekhez hasonló típusú járműveket a 8704 21 91 vámtarifaalszám alá sorolta. E bizottság végrehajtotta az említett rendeletet, az adó‑ és vámhatóság pedig tájékoztatta az alapeljárás felpereseit a KTF visszavonásáról.
Az alapeljárás felperesei két jogalapra hivatkozva a kérdést előterjesztő bíróság előtt megtámadták e visszavonó határozatot. Az első jogalappal arra hivatkoztak, hogy a 2015/221 rendelet nem alkalmazható az általuk behozott gépjárművekre, a második jogalappal pedig arra, hogy e rendelet érvénytelen, amennyiben a mellékletében szereplő gépjárművet a 8704 21 91 vámtarifaalszám alá sorolja.
A kérdést előterjesztő bíróság, miután kimondta, hogy a 2015/221 rendeletet alkalmazni kell az alapügyre, megállapította, hogy az alapügy felperesei által előterjesztett, az e rendelet érvényességét kétségbe vonó érvelések nem teljes egészében megalapozatlanok.
E körülmények között a First‑tier Tribunal (Tax Chamber) (elsőfokú bíróság [adójogi tanács], Egyesült Királyság) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Érvényes‑e [a 2015/221] rendelet, amennyiben a rendeletben meghatározott járműveket a 8704 21 91 KN‑kód alá sorolja be, nem pedig a 8704 10 KN‑kód alá?
2)
Különösen, érvényes‑e [a 2015/221] rendelet, amennyiben: indokolatlanul korlátozza a 8704 10 alszám hatályát; tiltott tényezőket vesz figyelembe; belső ellentmondást tartalmaz; nem veszi kellőképpen figyelembe a Magyarázó Megjegyzéseket, a KN vtsz.‑eket és az általános értelmező szabályokat; és/vagy nem veszi figyelembe a […] Bíróság[nak] a 8704 10 vtsz. tekintetében kialakított ítélkezési gyakorlatában azonosított vonatkozó követelményeket?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az elfogadhatóságról
Elöljáróban a Bizottság vitatja az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések elfogadhatóságát, amennyiben a 2015/221 rendelet érvényességének problémája pusztán hipotetikus jellegű. Ugyanis azok az indokok, amelyek alapján az adó‑ és vámhatóság visszavonta az alapügyben szóban forgó KFT‑t, nem egyértelműek, amennyiben az alapeljárás felperesei e rendelet 2. cikkének és a 2913/92 rendelet 12. cikke (6) bekezdésének az együttesen értelmezett rendelkezései alapján arra 2015. június 5‑ig továbbra is hivatkoztak.
E tekintetben előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat alapján az EUMSZ 267. cikk szerinti eljárás keretében egyedül a jogvitában eljáró és a meghozandó bírósági döntésért felelősséggel tartozó nemzeti bíróság feladata, hogy az ügy sajátosságaira figyelemmel megítélje mind a Bíróság elé terjesztett kérdések szükségességét, mind pedig azok relevanciáját. Következésképpen, amennyiben a feltett kérdések az uniós jog értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság – főszabály szerint – köteles határozatot hozni (2017. január 26‑iBanco Primus ítélet,
C‑421/14
,
EU:C:2017:60
,
29.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A Bíróság és a nemzeti bíróságok között az EUMSZ 267. cikkel létrehozott együttműködési eljárás keretében az uniós jogra vonatkozó kérdések releváns voltát vélelmezni kell. A Bíróság csak akkor tagadhatja meg a nemzeti bíróság által az EUMSZ 267. cikk alapján előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés elbírálását, ha különösen az előzetes döntéshozatal iránti kérelem tartalmát illetően a Bíróság eljárási szabályzatának 94. cikkében meghatározott követelményeket nem tartják tiszteletben, vagy ha nyilvánvalóan kitűnik, hogy az uniós szabálynak a nemzeti bíróság által kért értelmezése vagy érvényességének vizsgálata semmilyen módon nem függ össze az alapeljárás tényállásával és tárgyával, vagy ha a probléma elméleti jellegű (2017. március 28‑iRosneft ítélet,
C‑72/15
,
EU:C:2017:236
,
50.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A jelen ügyben, jóllehet a Bíróság rendelkezésére álló iratokból nem következik, hogy az alapeljárás tárgya a 2015/221 rendelet 2. cikkének értelmezésére vagy alkalmazhatóságára vonatkozik, mindazonáltal az alapeljárás felperesei a keresetük második jogalapjával vitatják e rendelet érvényességét, amennyiben az az általa szabályozott árukat a KN 8704 21 91 vámtarifaalszám alá sorolja. Márpedig a kérdést előterjesztő bíróság, amelynek álláspontja szerint a szóban forgó gépjárművek az említett rendelet hatálya alá tartoznak, úgy ítéli meg, hogy a Bíróság által az e rendelet érvényessége tekintetében adandó válasz szükséges e jogvita elbírálásához.
E körülmények között, mivel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések által felvetett probléma nem hipotetikus jellegű, e kérdések elfogadhatóak.
Az ügy érdeméről
Első és második kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében a 2015/221 rendelet érvényessége kapcsán vár választ.
Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az Európai Unió Tanácsa a tagállamok vámszakértőivel együttműködő Bizottság számára széles mérlegelési jogkört biztosít arra vonatkozóan, hogy pontosítsa a vámtarifaszámoknak az egyes áruk besorolása során figyelembe veendő tartalmát. Ugyanakkor a 2658/87 rendelet 9. cikke szerinti intézkedések elfogadására irányuló hatásköre alapján a Bizottság nem jogosult arra, hogy módosítsa a vámtarifaszámok tartalmát, sem pedig annak hatályát (2004. március 4‑iKrings ítélet,
C‑130/02
,
EU:C:2004:122
,
26.
cikk, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A jelen ügyben meg kell vizsgálni, hogy a Bizottság, azáltal, hogy a 2015/221 rendelet mellékletében szereplő táblázat 1. oszlopában megjelölt gépjárművet a 8704 21 91 vámtarifaalszám, nem pedig a 8704 10 vámtarifaalszám alá sorolta, módosította‑e ezen két vámtarifaalszám tartalmát.
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából e tekintetben az következik, hogy a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszáma és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (2006. április 27‑iKawasaki Motors Europe ítélet,
C‑15/05
,
EU:C:2006:259
,
38.
pont; 2009. október 29‑iDinter és Europol Frost‑Food ítélet,
C‑522/07 és C‑65/08
,
EU:C:2009:663
,
29.
pont; 2010. december 22‑iPremis Medical ítélet,
C‑273/09
,
EU:C:2010:809
,
42.
pont).
Ezenfelül az áru rendeltetése a besorolás objektív szempontját képezheti, amennyiben az szorosan az adott áruhoz tartozik, amely kötődésnek az áru objektív jellemzői és tulajdonságai alapján megállapíthatónak kell lennie (2017. március 22‑iGROFA és társai ítélet,
C‑435/15 és C‑666/15
,
EU:C:2017:232
,
40.
pont).
A jelen ügyben, amint az magából a 2015/221 rendelet mellékletében szereplő táblázat 1. oszlopának a 8704 21 91 vámtarifaalszámra vonatkozó szövegéből következik, az e vámtarifaalszám alá tartozó gépjármű olyan új, négykerékhajtású haszongépjármű, amely körülbelül 630 kg nettó tömeggel, 750 kg fékezetlen vonóképességgel és körülbelül 300 × 160 cm mérettel rendelkezik. E jármű egy kétüléses, teljes bukókerettel ellátott nyitott kabinnal és egy rakományfenéklappal rendelkezik, mely erős acélvázból készült, és lapos felületű, szilárd billenőkarosszériával és kézi működtetésű billenőszerkezettel van ellátva. A jármű, amely földmunkára alkalmas terepgumiabroncsokkal, vonószerkezettel és elülső vonófejjel van felszerelve, 25 km/h korlátozott sebességgel és jelentős fékerővel rendelkezik. A járművet terepen, elsősorban nehéz terepen való használatra szánták. A jármű, bemutatása alapján, különböző célokra, például tolásra, pótkocsi vontatására, állatok mozgatására, növények, dobozok, víz és felszerelések, valamint lőszer és állatoknak szánt takarmány szállítására alkalmas.
Emlékeztetni kell arra, hogy a 8704 10 vámtarifaalszám alá tartozó áruk meghatározása e vámtarifaszám szövegének megfelelően „dömper, terepjáró kivitelű”. Ebből következően e megfogalmazás alapján feltételezhető, hogy e gépjármű tekintetében két feltételnek kell teljesülnie ahhoz, hogy az e vámtarifaszám alá tartozzon, így annak dömpernek és terepjáró kivitelűnek kell lennie (2004. szeptember 16‑iDFDS‑ítélet,
C‑396/02
,
EU:C:2004:536
,
31.
pont).
Amint azt a Bizottság maga is megerősíti, a 2015/221 rendeletben szereplő gépjármű megfelel a terepjáró kivitelre vonatkozó feltételnek, mivel terepgumiabroncsokkal van felszerelve, sebessége pedig 25 km/h‑ra korlátozódik.
Ezek után még azt kell megállapítani, hogy az ilyen jármű a dömper minőségre vonatkozó feltételnek is megfelel‑e.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a KN 8704 10 vámtarifaalszám olyan specifikus alszám, amely alá különböző anyagok úthálózaton kívüli szállítására és lerakására tervezett járművek tartoznak (lásd ebben az értelemben: 2007. január 11‑iB.A.S. Trucks ítélet,
C‑400/05
,
EU:C:2007:22
,
36.
pont), és hogy a dömperek egyik alapvető jellemzője a billenő vagy fenékürítésű plató, amelyek lehetővé teszik ezen anyagok szállítását (lásd ebben az értelemben: 2004. szeptember 16‑iDFDS‑ítélet,
C‑396/02
,
EU:C:2004:536
,
32.
pont).
Ezenkívül a KN magyarázó megjegyzései szerint a 8704 10 10 és 8704 10 90 vámtarifaalszám alá tartoznak különösen a kifejezetten homok, kavics, föld, kövek, vagyis ömlesztett áruk szállítására tervezett, valamint a kőbányákba, bányákba vagy építkezésekre, út‑, repülőtér‑ és kikötőrendezésre szánt járművek.
Ebből következően meg kell vizsgálni, hogy a 2015/221 rendeletben szereplő gépjárművet kifejezetten ilyen speciális használatra tervezték‑e.
E tekintetben magából e rendelet szövegéből az következik, hogy az ilyen gépjármű nyitott kabinnal és egy 0,4 m
vagy körülbelül 400 kg kapacitású rakományfenéklappal rendelkezik.
Ily módon a 2015/221 rendeletben szereplő gépjármű, annak kevéssé masszív felépítése, korlátozott hordképessége és az ömlesztett árukkal szemben a vezető számára védelmet nem biztosító nyitott kabinja miatt, bemutatása alapján, különböző célokra, így például növények, állatok, felszerelések és dobozok vagy lőszer szállítására alkalmas.
Ráadásul e gépjármű e technikai jellemzőiből és objektív tulajdonságaiból fakadóan nem tekinthető azonosnak a 8704 10 vámtarifaalszám alá tartozó gépjárművekkel, amennyiben nem rendelkezik masszív felépítéssel, ami az építkezéseken való használathoz szükséges, és amely a dömperek sajátos jellemzője (lásd ebben az értelemben: 2007. január 11‑iB.A.S. Trucks ítélet,
C‑400/05
,
EU:C:2007:22
,
35.
pont).
Következésképpen az a körülmény, hogy az ilyen gépjármű rakományfenéklappal rendelkezik, amelynek segítségével az járulékos jelleggel kis mennyiségű ömlesztett áru szállítására is alkalmas, nem vonja kétségbe e gépjárműnek a 8704 21 91 vámtarifaalszám alá való besorolása megalapozottságát.
Végül, amint az a jelen ítélet 23. pontjában hivatkozásra került, a Bizottság széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik a vámtarifaszámok tartalmának a pontosítása során.
Mivel a Bírósághoz benyújtott iratok vizsgálatából semmiféle érvénytelenségi ok nem vezethető le, a 2015/221 rendelet helyesen sorolja az általa leírt gépjárművet a 8704 21 91 vámtarifaalszám, nem pedig a 8704 10 vámtarifaalszám alá.
Következésképpen az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy azok vizsgálata nem tárt fel olyan tényezőket, amelyek érinthetik a rendelet érvényességét.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (hatodik tanács) a következőképpen határozott:

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések vizsgálata nem tárt fel olyan tényezőket, amelyek érinthetik az egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 2015. február 10‑i (EU) 2015/221 bizottsági végrehajtási rendelet érvényességét.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.