CELEX: 62020CJ0076
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą
Bendrasis muitų tarifas
Tarifinis klasifikavimas
Kombinuotoji nomenklatūra
Prekės, sudarytos iš įvairių medžiagų
Augaliniai pluoštai
Melamino derva
3924 ir 4419 pozicijos
Kaip „stiklinės iš bambuko“ apibūdintos prekės

Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (
OL L 256, 1987, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 382), iš dalies pakeisto 2016 m. spalio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1821 (
OL L 294, 2016, p. 1
), I priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros (toliau – KN) 3924 ir 4419 pozicijų bei Bendrųjų jos aiškinimo taisyklių (toliau – Bendrosios KN aiškinimo taisyklės) 3 taisyklės išaiškinimo.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant „BalevBio“ EOOD ir
Teritorialna direktsia Severna morska, Agentsia „Mitnitsi
“ (Muitinės agentūros teritorinė direkcija „Šiaurinė dalis“, Bulgarija) ginčą dėl jos sprendimo skirti piniginę baudą
BalevBio
, nes Muitinės agentūros teritorinė direkcija „Šiaurinė dalis“ nusprendė, kad atitinkamose muitų deklaracijose aprašytų prekių klasifikavimas muitų tikslais kaip „stiklinių iš bambuko“ buvo klaidingas.
Teisinis pagrindas
Suderinta sistema (SS)
Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą (toliau – SS) parengė Muitinių bendradarbiavimo taryba (dabar – Pasaulio muitinių organizacija (PMO)), kuri buvo įsteigta pagal Muitinių bendradarbiavimo tarybos steigimo sutartį, sudarytą 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje. SS buvo įtvirtinta 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje sudarytoje Tarptautinėje konvencijoje dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (
Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys
, 1503, p. 4, Nr. 25910 (1988)); ji kartu su 1986 m. birželio 24 d. pakeitimo protokolu Europos ekonominės bendrijos vardu patvirtinta 1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (
OL L 198, 1987, p. 1
; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 288) (toliau – SS konvencija).
SS konvencijos 8 straipsnyje nustatytomis sąlygomis PMO patvirtina pagal šios konvencijos 6 straipsnį įsteigto SS komiteto priimtas aiškinimo taisykles ir klasifikavimo nuomones.
Pagal SS konvencijos 3 straipsnio 1 dalies a punktą kiekviena susitariančioji šalis įsipareigoja užtikrinti, kad jos muitų tarifų ir statistikos nomenklatūra atitiks SS, pirma, be papildymų ar pakeitimų naudojant visas SS pozicijas ir subpozicijas kartu su jas atitinkančiais skaitmeniniais kodais, antra, taikydamos „bendrąsias SS aiškinimo taisykles“ ir visas SS skyrių, skirsnių ir subpozicijų pastabas, nepakeisdamos jų reikšmės, ir, trečia, laikydamosi SS numeracijos tvarkos.
Prekės klasifikuojamos KN vadovaujantis principais, nustatytais „bendrosiose SS aiškinimo taisyklėse“.
„Bendrųjų SS aiškinimo taisyklių“ 3 taisyklėje numatyta:
„Jeigu pritaikius 2 taisyklės b punktą arba dėl kokių nors kitų priežasčių prekę galima
prima facie
klasifikuoti dviejose arba daugiau pozicijų, ji turi būti klasifikuojama taip:
a)
pirmenybė teikiama tai pozicijai, kurioje prekė aprašyta tiksliausiai, lyginant su kitomis pozicijomis, kuriose ji aprašyta bendriau. Tačiau, jeigu kiekvienoje iš dviejų arba daugiau pozicijų yra nurodyta tiktai dalis medžiagų, sudarančių mišrias arba sudėtines prekes, taip pat jeigu nurodyta tiktai dalis dirbinių, supakuotų į mažmeninei prekybai skirtą rinkinį, tokios pozicijos atitikimo tokioms prekėms požiūriu turi būti vertinamos kaip lygiavertės, net jeigu vienoje iš jų prekės aprašytos išsamiau arba tiksliau;
b)
mišiniai, kombinuotos prekės, sudarytos iš įvairių medžiagų arba surinktos iš įvairių dalių, taip pat prekės, supakuotos į mažmeninei prekybai skirtus rinkinius, kurios negali būti klasifikuojamos taikant 3 taisyklės a punktą, turi būti klasifikuojamos taip, tarsi jos būtų sudarytos tik iš medžiagų arba sudėtinių dalių, kurios nulemia esminius prekių požymius, jeigu tokį kriterijų galima taikyti;
c)
prekės, kurios negali būti klasifikuojamos taikant 3 taisyklės a arba b punktus, turi būti klasifikuojamos pozicijoje, kuri lygiaverčių pozicijų numeracijos požiūriu yra paskutinė.“
„Bendrųjų SS aiškinimo taisyklių“ 3 taisyklės b punkto aiškinamojoje pastaboje nurodyta:
„VI) Šis antrasis klasifikavimo metodas taikomas tik tokioms prekėms:
1)
mišiniams;
2)
sudėtinėms prekėms, sudarytoms iš įvairių medžiagų;
<…>
VIII) Esminį požymį lemiantis faktorius priklauso nuo prekių rūšies. Pavyzdžiui, jis gali būti nustatomas pagal sudedamąsias medžiagas ar dalis, pagal jų apimtis, kiekį, svorį ar vertę, arba pagal sudedamosios medžiagos svarbą prekės panaudojimui.
<…>“
SS VII skyrius „Plastikai ir jų dirbiniai; kaučiukas ir jo dirbiniai“ apima, be kita ko, 39 skyrių „Plastikai ir jų dirbiniai“.
SS 3924 pozicija „Stalo, virtuvės indai, kiti namų apyvokos ir higienos arba tualeto reikmenys, iš plastikų“ apima šias subpozicijas:
„3924.10 – Stalo reikmenys ir virtuvės reikmenys
3924.90 – Kiti“
SS 39 skirsnio aiškinamųjų pastabų bendrosiose pastabose, be kita ko, nurodyta:
„Pirminės formos
39.01-39.14 pozicijos apima tik pirminės formos prekes. <…> sąvoka „pirminės formos“ reiškia tik šias formas:
1)
Skysčių arba pastų pavidalu. <…> Be medžiagų, būtinų apdoroti (kaip antai kietikliai <…> arba kiti reaktyvai ir greitikliai), tokie skysčiai ar pastos gali apimti ir kitas medžiagas, kaip antai plastifikatorius, stabilizatorius, apkrovos medžiagas ir dažiklius, iš esmės skirtus galutiniam produktui suteikti ypatingas fizines ar kitas pageidaujamas savybes. <…>
2)
Granulių, dribsnių, grūdų ar miltelių pavidalu. Atsižvelgiant į šiuos įvairius aspektus, šios prekės gali būti naudojamos liejimo reikmėms, lakams, klijams ir t. t. <…> gaminti. Šiuose produktuose gali būti ir apkrovos medžiagų (medžio miltų, celiuliozės, tekstilės, mineralinių medžiagų, krakmolo ir t. t.) <…>“
SS 3924 pozicijos paaiškinime nurodyta:
„Ši pozicija apima šiuos plastikinius gaminius:
A)
Valgomieji ir virtuvės reikmenys: arbatos ir kavos servizai, lėkštės, sriubos ir salotų lėkštės, įvairūs padėklai, kavinukai, arbatinukai, puodukai, cukrinės, puodeliai, padažinės, dubenėliai, dubenys, krepšeliai ir krepšiai (duonai, vaisiams ir t. t.), sviestinės, aliejinės, druskinės, garstyčių patiekimo indeliai, kiaušinių laikikliai, patiekalų padėklėliai, peilių laikikliai, servetėlių žiedai, peiliai, šakutės ir šaukštai.
<…>
Ji taip pat taikoma stiklinėms be ąselių stalo ir tualeto reikmėms, neturinčioms pakavimo ir transportavimo talpyklų pobūdžio, net jei kartais jos naudojamos šiais tikslais. <…>“
SS IX skyrius „Mediena ir medienos dirbiniai, medžio anglys, kamštiena ir kamštienos dirbiniai; pintinės ir pinti dirbiniai“ apima 44 skirsnį „Mediena ir medienos dirbiniai, medžio anglys“.
SS 44 skirsnio aiškinamosiose pastabose, be kita ko, nurodyta:
„<…>
3. 44.14–44.21 pozicijose gaminiai iš medienos drožlių plokščių ir panašių plokščių, medienos plaušo plokščių, sluoksniuotosios medienos arba „tankiosios“ medienos klasifikuojami taip pat kaip ir atitinkami gaminiai iš medienos.
<…>
6. Atsižvelgiant į pirm[a] išdėstytą 1 pastabą, bet kuri nuoroda į „medieną“ šio skirsnio pozicijose taip pat taikoma bambukui ir kitoms medienos pavidalo medžiagoms.
<…>“
SS 44 skirsnio aiškinamųjų pastabų bendrosiose pastabose nurodyta:
„Šis skirsnis apima žalią medieną, iš dalies apdirbtus gaminius ir apskritai dirbinius iš medienos.
Šiuos produktus galima sugrupuoti į šias kategorijas:
<…>
3) Medžio drožlių ir panašios plokštės, plokštės iš pluošto, sluoksniuotoji mediena, „tankioji mediena“ (Nr. 44.10–44.13).
4) Medienos dirbiniai, išskyrus šio skirsnio 1 pastaboje nurodytus gaminius, kurie, kaip ir kai kurie kiti yra toliau nurodyti įvairiose aiškinamosiose pastabose (Nr. 44.14–44.21).
<…>
Gaminiai, nurodyti 44.14–44.21 pozicijose, gali būti pagaminti iš natūralios medienos, medžio drožlių arba panašių plokščių, plokščių iš pluošto, sluoksniuotos medienos arba tankiosios medienos (žr. šio skirsnio 3 pastabą).
<…>
Tačiau produktai, kaip antai bambukas skiedrų arba drožlių pavidalu (naudojamas medžio drožlių, pluoštų arba celiuliozės plokščių gamybai) ir bambuko gaminiai arba gaminiai iš kitų sumedėjusių medžiagų, kurie nėra nei pinti gaminiai, nei baldai, nei kiti gaminiai, konkrečiai pakartoti kitoje vietoje, šiame skirsnyje klasifikuojami kartu su medienos produktais, dirbiniais ar gaminiais (pavyzdžiui, 44.10 ir 44.11 atvejais) (žr. šio skirsnio 6 pastabą).“
SS 4410 pozicijos aiškinamojoje pastaboje nurodyta:
„<…>
Medžio drožlių plokštės yra skirtingo ilgio, pločio ir storio plokštieji gaminiai, pagaminti presavimo arba ekstruzijos būdu. <…> Jos taip pat gali būti gaunamos iš kitų sumedėjusių medžiagų, kaip antai iš išspaudų, bambuko fragmentų <…> Drožlių plokštės paprastai gaunamos pridedant organinio rišiklio, dažniausiai termoreaktingosios dervos, kurios svoris paprastai neviršija 15 % plokštės svorio.
<…>
Prie šios pozicijos nepriskiriami:
a) Plastikinės plokštelės ir juostelės, kurių sudėtyje yra medienos miltų, sudarančių apkrovos medžiagą (39 skirsnis).
<…>“
SS 4419 pozicijos aiškinamojoje pastaboje nustatyta:
„Prie šios pozicijos priskiriami tik objektai iš medienos (tekinti arba ne, iš medienos marketri arba inkrustuotos medienos), skirti stalui serviruoti ir virtuvės poreikiams, išskyrus baldus arba puošybos gaminius.
Gaminiai, nurodyti šioje pozicijose, gali būti pagaminti iš natūralios medienos, medžio drožlių arba panašių plokščių, plokščių iš pluošto, sluoksniuotos medienos arba tankiosios medienos (žr. šio skirsnio 3 pastabą)
Prie jos priskiriami, be kita ko, šaukštai, šakutės, salotų šaukštai, druskos šaukšteliai, padėklai ir lėkštės, dubenys, puodeliai <…>
<…>“
KN
Į Europos Sąjungą importuotų prekių muitinį klasifikavimą reglamentuoja KN, kuri pagrįsta SS.
KN pirmoje dalyje, kurioje pateiktos „Preliminariosios nuostatos“, yra I skyrius „Bendrosios taisyklės“, kurio A punkte „Bendrosios [KN] aiškinimo taisyklės“ nustatyta:
„Klasifikuojant prekes pagal [KN], turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.
Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikavimas turi būti nustatomas pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis:
2.
<…>
b)
Bet kuri pozicijos pavadinime esanti nuoroda į kokią nors medžiagą turi būti taip pat laikoma nuoroda į šios medžiagos mišinius ir kombinacijas (derinius) su kitomis medžiagomis. Bet kuri nuoroda į prekes iš tam tikros medžiagos turi būti taip pat laikoma nuoroda į tokias prekes, visiškai ar iš dalies pagamintas iš šios medžiagos. Prekės, sudarytos iš daugiau kaip vienos medžiagos, turi būti klasifikuojamos vadovaujantis 3 taisyklės nuostatomis.
3.
Jeigu pritaikius 2 taisyklės b punktą arba dėl kokių nors kitų priežasčių prekę galima
prima facie
klasifikuoti dviejose arba daugiau pozicijų, ji turi būti klasifikuojama taip:
a)
pirmenybė teikiama tai pozicijai, kurioje prekė aprašyta tiksliausiai, lyginant su kitomis pozicijomis, kuriose ji aprašyta bendriau. Tačiau, jeigu kiekvienoje iš dviejų arba daugiau pozicijų yra nurodyta tiktai dalis medžiagų, sudarančių mišrias arba sudėtines prekes, <…> tokios pozicijos atitikimo tokioms prekėms požiūriu turi būti vertinamos kaip lygiavertės, net jeigu vienoje iš jų prekės aprašytos išsamiau arba tiksliau;
b)
mišiniai, kombinuotos prekės, sudarytos iš įvairių medžiagų arba surinktos iš įvairių dalių, <…> kurios negali būti klasifikuojamos taikant 3 taisyklės a punktą, turi būti klasifikuojamos taip, tarsi jos būtų sudarytos tik iš medžiagų arba sudėtinių dalių, kurios nulemia esminius prekių požymius, jeigu tokį kriterijų galima taikyti;
<…>“
KN antroje dalyje „Muitų sąrašas“ yra VII skyrius „Plastikai ir jų gaminiai; kaučiukas ir jo gaminai“.
Šiame VII skyriuje, be kita ko, yra KN 39 skirsnis „Plastikai ir jų gaminiai“.
KN 39 skirsnio 1 pastaboje numatyta:
„Visoje nomenklatūroje žodis „plastikai“ įvardija medžiagas, priskiriamas 3901–3914 pozicijoms, kurios polimerizacijos metu arba kurioje nors tolesnėje stadijoje gali būti formuojamos arba buvo išformuotos veikiant išoriniam faktoriui (paprastai šilumai ir slėgiui, prireikus kartu su tirpikliais arba plastifikatoriais), naudojant presavimo, liejimo, ekstruzijos, kalandravimo arba kitus procesus, į formas, išliekančias nustojus veikti išoriniam faktoriui.“
KN 3909 pozicija apibrėžta taip:
„Aminodervos, fenolio dervos ir poliuretanai, pirminės formos:
<…>
39092000 – Melamino dervos“
KN 3924 pozicija apibrėžta taip:
„Stalo, virtuvės indai, kiti namų apyvokos ir higienos arba tualeto reikmenys, iš plastikų:
39241000 – Stalo reikmenys ir virtuvės reikmenys
39249000 – Kiti“
KN antroje dalyje, be kita ko, yra IX skyrius „Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys; kamštiena ir kamštienos dirbiniai; dirbiniai iš šiaudų; esparto arba kitų pynimo medžiagų; pintinės ir kiti pinti dirbiniai“, kuriame, be kita ko, yra 44 skirsnis „Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys“.
KN 44 skirsnio aiškinamosiose pastabose, be kita ko, nurodyta:
„<…>
3. 4414–4421 pozicijose gaminiai iš medienos drožlių plokščių ir panašių plokščių, medienos plaušo plokščių, sluoksniuotosios medienos arba „tankiosios“ medienos klasifikuojami taip pat kaip ir atitinkami gaminiai iš medienos.
<…>
6. Atsižvelgiant į pirm[a] išdėstytą 1 pastabą, bet kuri nuoroda į „medieną“ šio skirsnio pozicijose taip pat taikoma bambukui ir kitoms medienos pavidalo medžiagoms.
<…>“
KN 4410 pozicija apibrėžta taip:
„Drožlių plokštės, orientuotosios skiedrantų plokštės (OSB) ir panašios plokštės (pavyzdžiui, plostekių plokštės) iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais:
–
Iš medienos
441011 – – Drožlių plokštės
<…>
441012 – – Orientuotosios skiedrantų plokštės (OSB)
<…>“
KN 4419 pozicija apibrėžta taip:
„Mediniai stalo ir virtuvės reikmenys
–
Iš bambuko
44191100 – – Duonos pjaustymo lentelės, pjaustymo lentelės ir panašios lentelės
44191200 – – Valgomosios lazdelės
44191900 – – Kitos
<…>“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
Nuo 2016 m. gruodžio 9 d. iki 2017 m. spalio 11 d.
BalevBio
pateikė iš viso 18 muitinės deklaracijų, siekdama išleisti į laisvą apyvartą ir naudoti Kinijos kilmės prekes, apibūdintas kaip „stiklinės iš bambuko“; jas priskyrė prie KN 4419009000 ir 4419190000 subpozicijų, kurioms taikomas 0 % importo muito tarifas.
2017 m. birželio 12 d. pateikus vieną iš šių muitinės deklaracijų (toliau – 2017 m. birželio 12 d. muitinės deklaracija), kompetentingos muitinės tarnybos patikrino šias prekes, paėmė jų mėginį ir ištyrė centrinės muitinės laboratorijoje. Tų pačių metų lapkričio 1 d. ši laboratorija parengė ataskaitą, joje nurodyta, kad tiriamą mėginį sudaro bambuko pluoštas, kukurūzų krakmolas ir melamino formaldehido derva. Remiantis šia ataskaita, krakmolo ir bambuko pluoštas taip pat atliko apkrovos medžiagos funkciją. Šioje ataskaitoje padaryta išvada, kad minėtos prekės yra stiklinės, t. y. plastikiniai indai, kurių sudėtyje yra melamino.
Kompetentingos muitinės tarnybos konstatavo, kad
Hauptzollamt Hannover
(Hanoverio centrinė muitinė, Vokietija) priėmė privalomosios tarifinės informacijos sprendimus (PTIS) dėl prekių, panašių į prekes, nurodytas 2017 m. birželio 12 d. muitinės deklaracijoje. Šiuose sprendimuose buvo nurodyta, kad pagal Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės b punktą tokios prekės turi būti klasifikuojamos pagal medžiagą arba elementą, nulemiančius esminį jų požymį, jei įmanoma tai nustatyti. Pagal minėtus sprendimus plastiko (melamino formaldehido dervos) buvimas turėjo lemiamą reikšmę, todėl nebuvo galima jų klasifikuoti KN 4419 pozicijoje.
Nagrinėjant skundą dėl kompetentingų muitinės tarnybų sprendimo, susijusio su 2017 m. birželio 12 d. muitinės deklaracija,
BalevBio
pateikė
Lesotehnicheski universitet
(Miškininkystės universitetas, Bulgarija) parengtą ataskaitą, joje nurodyta, kad šioje deklaracijoje minimos prekės buvo sudarytos: 72,33 % celiuliozės, hemiceliuliozės ir lignino, t. y. augalinių lignoceliuliozės pluoštų, ir 25,2 % rišiklio, t. y. melanino dervos; todėl jos buvo produktas, kuris turėjo būti klasifikuojamas kaip esantis iš augalinės medžiagos su sintetinio rišiklio matricos stadija. Šioje ataskaitoje šios prekės negalėjo būti klasifikuojamos kaip esančios iš plastiko, nes sintetinės medžiagos kiekis jose buvo daug mažesnis nei 50 %.
Pagrindinė byla susijusi tik su prekių, dėl kurių 2017 m. balandžio 28 d. pareiškėja pagrindinėje byloje pateikė muitinės deklaraciją (toliau – atitinkamos prekės), importu. Remdamosi per tyrimą surinkta informacija kompetentingos muitinės tarnybos nusprendė, kad šios prekės yra tapačios prekėms, dėl kurių pateikta 2017 m. birželio 12 d. muitinės deklaracija, ir kad pagal Teisingumo Teismo jurisprudenciją centrinės muitinės laboratorijos ir miškininkystės universiteto atliktų tyrimų rezultatai taikytini atitinkamoms prekėms.
Dėl pareiškėjos pagrindinėje byloje pateiktų 18 muitinės deklaracijų, įskaitant susijusias su atitinkamomis prekėmis, kompetentingos muitinės tarnybos nusprendė, kad tarifinis klasifikavimas KN 4419009000 ir 4419190000 subpozicijose buvo klaidingas. Šių tarnybų nuomone, iš Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 1 taisyklės, 2 taisyklės b punkto, 3 taisyklės b punkto ir 6 taisyklės matyti, kad plastiko sudedamoji dalis, t. y. melamino formaldehido derva, suteikia atitinkamoms prekėms jų formą, kietumą, tvirtumą ir esminį pobūdį, todėl šios prekės būtų priskiriamos prie KN 3924 pozicijos, tiksliau (atsižvelgiant į jų kilmę) – prie KN 3924100011 subpozicijos, kuriai taikomas 6,5 % muito tarifas. 2018 m. vasario 23 d. ir rugsėjo 5 d. sprendimais minėtos tarnybos (toliau – sprendimai dėl koregavimo) iš dalies pakeitė atitinkamų prekių klasifikavimą visose pareiškėjos pagrindinėje byloje pateiktose muitinės deklaracijose.
Pareiškėja pagrindinėje byloje pateikė du ieškinius dėl sprendimų dėl koregavimo
Administrativen sad – Varna
(Varnos administracinis teismas, Bulgarija); šie buvo atmesti kaip nepagrįsti. Šis teismas manė: kadangi atitinkamas prekes sudarė dvi sudedamosios dalys, t. y. augaliniai pluoštai ir melanino derva, kuri nėra tiesiogiai priskirta prie jokios KN pozicijos, jos turėjo būti klasifikuojamos pagal Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės b punktą. Be to, atsižvelgdamas į SS aiškinamąsias pastabas dėl 4410 ir 4419 pozicijų minėtas teismas nusprendė, kad nors pagal kiekį augalinių pluoštų šiose prekėse buvo daugiau, plastiko dalis viršijo 15 %; todėl minėtos prekės turėjo būti klasifikuojamos kaip indai iš plastiko.
Pareiškėja pagrindinėje byloje pateikė kasacinį skundą
Varhoven administrativen sad
(Vyriausiasis administracinis teismas, Bulgarija), šis 2019 m. spalio 29 d. sprendimu panaikino prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo sprendimą vienoje iš dviejų bylų, susijusių su ankstesniame punkte minėtais ieškiniais (byla, nesusijusi su atitinkamomis prekėmis), nes, siekiant klasifikuoti šias prekes, reikia taikyti Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės a punktą, kuriame, be kita ko, numatyta, kad prekė turi būti priskiriama prie bendrai svarbesnės pozicijos.
Varhoven administrativen sad
(Vyriausiasis administracinis teismas) nusprendė, kad nors augaliniai pluoštai, t. y. bambukas, yra susiję su kita sudedamąja dalimi, t. y. melamino formaldehido derva, jų kiekis buvo didesnis atitinkamose prekėse, todėl pagal juos buvo galima nustatyti konkretesnę poziciją. Jis padarė išvadą, kad pareiškėjos pagrindinėje byloje atliktas šių prekių tarifinis klasifikavimas yra teisingas.
Kompetentingos muitinės tarnybos, be sprendimų atlikti koregavimą, priėmė kelis sprendimus skirti pareiškėjai pagrindinėje byloje administracines sankcijas už sukčiavimą muitų srityje pagal atitinkamą nacionalinę teisę, įskaitant 2018 m. rugpjūčio 23 d. sprendimą (toliau – 2018 m. rugpjūčio 23 d. sprendimas dėl sankcijos), kuriame šios tarnybos kaltino pareiškėją pagrindinėje byloje tuo, kad 2017 m. balandžio 28 d. muitinės deklaracijoje ji priskyrė atitinkamas prekes prie 4419190000 subpozicijos, o ne prie KN 3924100011 subpozicijos, ir taip išvengė muitų bei kitų valstybei mokėtinų mokesčių (iš viso 6335,43 Bulgarijos levų (BGN) (apie 3150 eurų)).
Pirmąjį
Rayonen sad Devnya
(Devnios apylinkės teismas, Bulgarija) sprendimą dėl 2018 m. rugpjūčio 23 d. sprendimo dėl sankcijos teisėtumo panaikino prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, tada jis grąžino bylą nagrinėti iš naujo. Per šį nagrinėjimą buvo nurodyta atlikti teismo ir cheminę ekspertizę, kuri buvo atlikta remiantis tik bylos medžiaga. Iš šios ekspertizės ataskaitos matyti, kad atitinkamų prekių sudedamųjų dalių sudėtis ir kiekis yra tokie patys kaip ir prekių, nurodytų 2017 m. birželio 12 d. muitinės deklaracijoje, t. y. 75 % augalinių pluoštų ir 25 % melamino dervos. Pagal šį santykį kiekvienas nagrinėjamų prekių sudėtyje esantis elementas prisideda prie jų savybių. Taigi augaliniai pluoštai turi lemiamą reikšmę termoizoliacijos savybėms, nedideliam tankumui, biologiniam suirimui, atsparumui lankstymui, sveikatai ir saugai darbe, aplinkos apsaugai, atsinaujinantiems ištekliams ir kainai, o melamino derva yra lemiamas veiksnys saugant nuo išorės ir mechaninio poveikio, atsparumui nuo vandens, formos išlikimui, tvirtumui ir prekių tarnavimo laikotarpio pailgėjimui.
Pateikdamas šią ataskaitą ekspertas pabrėžė, kad medžiagų pobūdis ir jų kiekis priklauso nuo produkto numatomo naudojimo ir šio produkto naudojimo sąlygų. Jo nuomone, melamino dervos naudojimas lemia geresnį sudedamosios medžiagos impregnavimą ir sustiprina tam tikras produkto savybes, kaip antai atsparumą apskritai, atsparumą plovimui, cheminį poveikį ir didesnį tankumą. Be to, naudojimo aplinkybės reikalauja didesnio rišiklio, kaip antai melamino dervos, kiekio tam, kad būtų užtikrintos naudojimo sąlygos, kurios, be kita ko, reikalauja gero atsparumo, didesnio tankumo ir glotnaus paviršiaus.
Remdamasis šia informacija, 2019 m. spalio 14 d. sprendimu
Raynonen sad Devnya
(Devnios apylinkės teismas) patvirtino 2018 m. rugpjūčio 23 d. sprendimą dėl sankcijos, nusprendęs, kad, atsižvelgiant į cheminę teismo ekspertizę ir SS 4410 ir 4419 pozicijų aiškinamąsias pastabas, net jeigu atitinkamose prekėse esantys augaliniai pluoštai yra dominuojantys kiekio požiūriu, šios prekės negali būti klasifikuojamos kaip gaminiai iš medienos, nes jose naudojamas rišiklio, t. y. melamino dervos, kiekis viršija 15 %. Šis teismas manė: kadangi atitinkamas prekes sudarė dvi sudedamosios dalys, t. y. medienos pluoštai ir melamino derva, kurios nėra tiesiogiai priskirtos prie jokios KN pozicijos, pagal Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės b punktą jų tarifinė klasifikacija turėjo būti atliekama remiantis medžiaga, kuri suteikia produktui esminį požymį. Todėl, šio teismo teigimu, tai buvo stalo indai iš plastiko.
Pareiškėja pagrindinėje byloje apskundė 2019 m. spalio 14 d.
Raynonen sad Devnya
(Devnios apylinkės teismas) sprendimą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme.
Šis teismas pabrėžia, kad sprendimas, kurį jis turi priimti pagrindinėje byloje, negalės būti apskųstas. Nagrinėdamos įvairius skundus, susijusius su ieškiniais dėl sprendimų dėl sankcijos teisėtumu, jo kolegijos priėmė vienas kitam prieštaraujančius sprendimus: kai kurios kolegijos nusprendė, kad atitinkamos prekės turėjo būti klasifikuojamos taikant Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės b punktą, t. y. pagal medžiagą, kuri joms suteikia esminį požymį, o kitos kolegijos nusprendė, kad reikia taikyti Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės a punktą ir manė, kad „tiksliausia“ pozicija yra ta, prie kurios priskiriama dominuojanti medžiaga.
Taigi prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, kad neginčijama, jog atitinkamas prekes sudaro kelios atskiros medžiagos, t. y. 72,33 % augalinių pluoštų, be kita ko, bambuko bei kukurūzų ir 25,2 % melamino dervos, todėl jas galima priskirti prie dviejų ar daugiau subpozicijų, tačiau lieka abejonių dėl to, ar, siekiant jas klasifikuoti, reikia taikyti Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės a punktą, ar b punktą, kiek tai susiję su kriterijais, į kuriuos reikia atsižvelgti, ir su atitinkamų KN pozicijų aiškinimu.
Šiomis aplinkybėmis
Administrativen sad – Varna
(Varnos administracinis teismas) nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar [2015 m. spalio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/1754, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento Nr. 2658/87 I priedas (
OL L 285, 2015, p. 1
)], [Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės a punktas] turi būti aiškinamas taip, kad klasifikuojant tokias prekes, kokios nagrinėjamos pagrindinėje byloje, t. y. sudarytas iš įvairių medžiagų, „pozicija, kurioje prekė aprašyta tiksliausiai“, bet kuriuo atveju yra ta pozicija, prie kurios priskiriama pagal kiekį (tūrį) dominuojanti medžiaga, o gal toks aiškinimas teisingas tik tada, kai pačioje pozicijoje kiekis (tūris) numatytas kaip prekę aiškiau apibūdinantis bei ją tiksliau ir išsamiau aprašantis kriterijus?
2.
Atsižvelgiant į atsakymą į pirmąjį klausimą ir į [SS] aiškinamąsias pastabas dėl 4410 ir 4419 pozicijų: ar [Įgyvendinimo reglamentas 2015/1754] turi būti aiškinamas taip, kad 4419 pozicija neapima gaminių iš medžio drožlių (plaušo) plokščių, kuriuose rišamosios medžiagos (termoaktyvioji derva) masė sudaro daugiau kaip 15 % plokštės svorio?
3.
Ar [Įgyvendinimo reglamentas 2015/1754] turi būti aiškinamas taip, kad tokie produktai, kaip nagrinėjami pagrindinėje byloje, t. y. puodeliai, pagaminti iš sudėtinių medžiagų, kurių sudėtyje yra 72,33 % augalinės kilmės lignoceliuliozės pluoštų ir 25,2 % rišamosios medžiagos (melamino derva), turi būti priskiriami prie [Reglamento Nr. 2658/87] I priedo 39241000 subpozicijos?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl priimtinumo
Pareiškėja pagrindinėje byloje ginčija prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo prašymo priimti prejudicinį sprendimą priimtinumą ir teigia, kad, atsižvelgiant į
Varhoven administrativen sad
(Vyriausiasis administracinis teismas) jurisprudenciją, kurioje pateikiamos tikslios pagrindinėje byloje taikytinos gairės, dėl atsakymo į pateiktus klausimus nekyla jokių pagrįstų abejonių.
Šiuo klausimu svarbu priminti, kad pagal suformuotą Teisingumo Teismo jurisprdenciją, vykstant SESV 267 straipsnyje numatytam procesui, tik bylą nagrinėjantis nacionalinis teismas, atsakingas už sprendimo priėmimą, atsižvelgdamas į konkrečios bylos aplinkybes, turi įvertinti, ar reikia pateikti prašymą priimti prejudicinį sprendimą, kad galėtų priimti savo sprendimą, ir Teisingumo Teismui pateikiamų klausimų svarbą. Vadinasi, iš principo Teisingumo Teismas turi priimti sprendimą tuo atveju, kai pateikiami klausimai susiję su Sąjungos teisės išaiškinimu. Tuo remiantis reikia daryti išvadą, kad klausimams dėl Sąjungos teisės taikoma svarbos prezumpcija. Teisingumo Teismas atmesti nacionalinio teismo pateiktą prašymą tik jeigu akivaizdu, kad prašomas Sąjungos teisės išaiškinimas visiškai nesusijęs su pagrindinėje byloje nagrinėjamo ginčo aplinkybėmis ar dalyku, jeigu problema hipotetinė arba Teisingumo Teismas neturi informacijos apie faktines ir teisines aplinkybes, būtinos tam, kad naudingai atsakytų į jam pateiktus klausimus (šiuo klausimu 2013 m. vasario 26 d. Sprendimo Melloni,
C‑399/11
,
EU:C:2013:107
,
ir
punktus ir nurodytą jurisprudenciją).
Šiuo atveju nėra akivaizdu, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo prašymas išaiškinti KN 3924 ir 4419 pozicijas bei Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklę yra visiškai nesusijęs su pagrindinės bylos faktais ar dalyku arba kad problema yra hipotetinė. Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas motyvuotai išreiškia abejones dėl to, kaip reikia aiškinti atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas, ir pabrėžia, kad jo kolegijų jurisprudencija šioje srityje yra prieštaringa.
Vadinasi, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo prašymas priimti prejudicinį sprendimą turi būti pripažintas priimtinu.
Dėl esmės
Pirmiausia reikia priminti, kad, kai Teisingumo Teismui pateikiamas prašymas priimti prejudicinį sprendimą tarifinės klasifikacijos klausimais, paprastai primenama, kad Teisingumo Teismo funkcija yra paaiškinti nacionaliniam teismui kriterijus, kurių taikymas leistų jam teisingai priskirti pagrindinėje byloje atitinkamas prekes prie KN, o ne pačiam nustatyti klasifikaciją. Taigi nacionalinis teismas bet kuriuo atveju tai gali padaryti geriau. Nacionaliniam teismui ir Teisingumo Teismui bendradarbiaujant, kaip numatyta SESV 267 straipsnyje, pastarasis turi pateikti nacionaliniam teismui naudingą atsakymą, kuris leistų priimti sprendimą jo nagrinėjamoje byloje (2016 m. vasario 25 d. Sprendimo G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
punktas ir nurodyta jurisprudencija).
Atitinkamas prekes turės priskirti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo atsakymus į pateiktus klausimus.
Be to, reikia pabrėžti, kad, remiantis suformuota jurisprudencija, pagal nacionalinių teismų ir Teisingumo Teismo bendradarbiavimo procedūrą, įtvirtintą SESV 267 straipsnyje, pastarasis nacionaliniam teismui turi pateikti naudingą atsakymą, kuris leistų išspręsti jo nagrinėjamą bylą. Atsižvelgiant į tai, prireikus Teisingumo Teismas turi performuluoti jam pateiktus klausimus (2016 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Schenker,
C‑409/14
,
EU:C:2016:643
,
punktas ir nurodyta jurisprudencija).
Nagrinėjamu atveju iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas teiraujasi, kaip reikia aiškinti KN 3924 ir 4419 pozicijas klasifikuojant atitinkamas prekes.
Šiuo klausimu reikia pažymėti: kadangi 2018 m. rugpjūčio 23 d. sprendimas dėl sankcijos, kuris yra pagrindinės bylos dalykas, susijęs su 2017 m. balandžio 28 d. muitinės deklaracija, kuria atitinkamoms prekėms buvo įforminta išleidimo į laisvą apyvartą procedūra, klostantis faktinėms aplinkybėms pagrindinėje byloje taikytina Sąjungos teisė yra ne Įgyvendinimo reglamentas 2015/1754, kurį prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas formaliai nurodo prašyme priimti prejudicinį sprendimą, o Įgyvendinimo reglamentas 2016/1821, įsigaliojęs 2017 m. sausio 1 d.
Taigi reikia manyti, kad savo klausimais, kuriuos būtina nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar KN turi būti aiškinama taip, kad prekės, kaip antai nagrinėjamos, apibūdintos kaip „stiklinės iš bambuko“, sudarytos iš 72,33 % augalinių pluoštų ir 25,2 % melamino dervos, turi būti priskiriamos prie šios nomenklatūros 3924 pozicijos ar prie 4419 pozicijos.
Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad pagal Bendrąsias KN aiškinimo taisykles prekių klasifikacija nustatoma pagal pozicijų pavadinimus ir skyrių ar skirsnių pastabas, o skyrių, skirsnių ar poskirsnių pavadinimai yra tik orientacinio pobūdžio (2016 m. vasario 25 d. Sprendimo G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
punktas).
Pagal suformuotą jurisprudenciją siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir patikrinimų paprastumą, lemiamas prekių tarifinio klasifikavimo kriterijus paprastai turi būti nustatytas pagal šių prekių objektyvius požymius ir objektyvias savybes, išvardytas KN pozicijos aprašyme ir skyriaus ar skirsnio pastabose (2016 m. vasario 25 d. Sprendimo G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
punktas ir nurodyta jurisprudencija).
Dėl SS paaiškinimų reikia papildomai nurodyti, kad jie, nors neturi privalomosios teisinės galios, yra svarbi bendrojo muitų tarifo vienodo taikymo užtikrinimo priemonė ir, kaip tokia, yra tinkamas jo aiškinimo elementas. Tas pats pasakytina apie KN aiškinamąsias pastabas (2016 m. vasario 25 d. Sprendimo G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
punktas ir nurodyta jurisprudencija).
Nagrinėjamu atveju iš Teisingumo Teismo turimos bylos medžiagos matyti, kad atitinkamas prekes, t. y. stiklines, sudaro 72,33 % augalinių pluoštų (bambukas ir kukurūzai) ir 25,2 % melamino dervos (melamino formaldehido derva). Vadinasi, šios prekės yra „prekės, sudarytos iš daugiau kaip vienos medžiagos“, kaip tai suprantama pagal „bendrųjų SS aiškinimo taisyklių“ 3 taisyklę.
Kalbant apie pagrindinėje byloje nagrinėjamas KN pozicijas, t. y. 3924 ir 4419 pozicijas, reikia pažymėti, kad šios nomenklatūros 3924 pozicija, kurioje nurodomi indai ir kiti namų apyvokos reikmenys iš plastikų, yra šios nomenklatūros 39 skirsnyje „Plastikai ir jų gaminiai“ ir kad pagal šio skirsnio 1 pastaboje pateiktą apibrėžimą melamino derva yra plastikas, nes priskiriama prie tos pačios nomenklatūros 3909 pozicijos. Be to, SS 3924 pozicijos aiškinamojoje pastaboje nurodyta, kad ši pozicija apima stiklines be ąselių stalo ir tualeto reikmėms, neturinčioms pakavimo ir transportavimo talpyklų pobūdžio, net jei kartais naudojamos šiais tikslais.
KN 4419 pozicija, kuri yra šios nomenklatūros 44 skirsnyje „Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys“, apima medinius stalo ir virtuvės reikmenis, įskaitant pagamintus iš bambuko. Su šia SS pozicija susijusioje aiškinamojoje pastaboje patikslinama, kad šioje pozicijoje nurodyti gaminiai gali būti pagaminti iš natūralios medienos, medžio drožlių arba panašių plokščių, plokščių iš pluošto, sluoksniuotos medienos arba tankiosios medienos. Be to, SS 4410 pozicijos aiškinamojoje pastaboje nurodyta, kad drožlių plokštės gali būti gaunamos iš sumedėjusių medžiagų, kaip antai iš bambuko fragmentų, pridedant organinio rišiklio, dažniausiai termoreaktingosios dervos, kurios svoris paprastai neviršija 15 % plokštės svorio.
Darytina išvada, kad atitinkamos prekės gali atitikti tiek KN 3924 pozicijos, tiek jos 4419 pozicijos formuluotes.
Vadinasi, atitinkamas prekes reikia klasifikuoti taikant Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklę, kurioje numatyti klasifikavimo metodai, taikomi, kai atrodo, kad prekė, sudaryta iš daugiau kaip vienos medžiagos, turi būti klasifikuojama dviejose arba daugiau pozicijų.
Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės a punktas, pagal kurį pirmenybė teikiama tiksliausiai pozicijai, palyginti su kitomis pozicijomis, kur ji aprašyta bendriau, šiuo atveju nėra lemiamas. Iš tiesų, atsižvelgiant į šio sprendimo 67–69 punktuose išdėstytus argumentus ir į šios bendrosios taisyklės antrą sakinį, kuriame patikslinta, kad, kai dvi ar daugiau pozicijų yra susijusios tik su dalimi medžiagų, sudarančių prekes iš daugiau kaip vienos medžiagos, šios pozicijos, atsižvelgiant į šią prekę ar produktą, turi būti laikomos taip pat tiksliomis, todėl net jei vienoje iš jų pateikiamas tikslesnis ar išsamesnis aprašymas, nei KN 3924 pozicija, nei 4419 pozicija negali būti laikoma „tiksliausia“ pagal minėtą bendrąją taisyklę.
Šiomis aplinkybėmis klasifikuojant atitinkamas prekes reikia taikyti Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės b punktą.
Pagal šią bendrąją taisyklę prekės tarifiniam klasifikavimui atlikti būtina nustatyti, kuri iš ją sudarančių medžiagų suteikia jai esminį požymį, o tai galima padaryti užduodant klausimą, ar prekė, išėmus vieną ar kitą jos sudedamąją dalį, išsaugotų jai būdingas savybes. Be to, kaip nurodyta aiškinamosios pastabos dėl SS 3 taisyklės b punkto VIII punkte, esminį požymį lemiantis veiksnys, priklausomai nuo prekių rūšies, gali būti, pavyzdžiui, prekių sudedamoji medžiaga ar dalis, apimtis, kiekis, svoris, vertė ar vienos iš sudedamųjų medžiagų svarba šių prekių naudojimui (2012 m. lapkričio 15 d. Sprendimo Kurcums Metal,
C‑558/11
,
EU:C:2012:721
,
ir
punktai ir nurodyta jurisprudencija).
Šiuo atveju reikia konstatuoti, kad nors augalinių pluoštų kiekis dominuoja, vis dėlto atitinkamose prekėse esanti melamino derva yra svarbesnė siekiant jas naudoti.
Iš tiesų iš sprendimo dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą ir iš Teisingumo Teismo turimos bylos medžiagos matyti, kad būtina aplinkybė, kad atitinkamos prekės galėtų būti naudojamos kaip stiklinės stalo reikmėms, yra melamino derva, nes ji naudojama augaliniams pluoštams surišti ir, be kita ko, suteikia šioms prekėms sandarumą, tvirtumą ar apsaugą nuo smūgių ir išorės, taip pat formą.
Augaliniai pluoštai miltų ar miltelių pavidalu suteikia atitinkamoms prekėms savybių, kaip antai termoizoliaciją, nedidelį tankumą, biologinį suirimą, atsparumą lankstymui, kurios yra šalutinės, nes jeigu šiose prekėse nebūtų šių sudedamųjų dalių, jos vis tiek jas išsaugotų kaip stiklines apibūdinančius požymius.
Darytina išvada, kad melamino derva turi būti laikoma medžiaga, kuri suteikia atitinkamoms prekės „esminį požymį“, kaip tai suprantama pagal Bendrųjų KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės b punktą. Vadinasi, šios prekės turi būti klasifikuojamos šios nomenklatūros 3924 pozicijoje, konkrečiai – jos 39241000 subpozicijoje.
Reikia pridurti, kad iš Teisingumo Teismo turimos bylos medžiagos, visų pirma iš centrinės muitinės laboratorijos ataskaitos, matyti, kad kukurūzų krakmolas ir bambuko pluoštas, kitaip tariant, atitinkamose prekėse esantys augaliniai pluoštai, atlieka apkrovos medžiagos funkciją.
Iš SS 39 skirsnio bendrųjų nuostatų matyti, kad plastikinėse medžiagose gali būti apkrovos medžiagų, kaip antai medžio miltų, celiuliozės, tekstilės medžiagų, mineralinių medžiagų, krakmolo ir t. t., plastiko medžiagose esančios užpildo medžiagos gali būti „iš esmės skirtos galutiniam produktui suteikti ypatingas fizines ar kitas pageidaujamas savybes“. Be to, SS aiškinamosiose pastabose dėl 4410 pozicijos nurodyta, kad ši pozicija neapima „plastikinių plokštelių ir juostelių, kurių sudėtyje yra medienos miltų, sudarančių apkrovos medžiagą“, nes jos turi būti priskirtos prie KN 39 skirsnio.
Be to, iš 2013 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 276/2013 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje (
OL L 84, 2013, p. 9
) matyti, kad sudėtinės medienos plokštė, kuri sudaryta iš medienos atliekų pluoštų ir perdirbto plastiko, negali būti priskiriamos prie KN 44 skirsnio kaip gaminys iš medienos, medienos pluoštas sudaro tik užpildą ir plastiko medžiaga, kuri suteikia produktui esminį požymį, todėl šis produktas turi būti laikomas pagamintu iš plastiko.
Vadinasi, nors augaliniai pluoštai iš tikrųjų atlieka apkrovos medžiagos vaidmenį, o tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, ši aplinkybė patvirtina šio sprendimo 69 punkte padarytą išvadą, kad šios prekės turi būti klasifikuojamos KN 3924 pozicijoje.
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pateiktus klausimus reikia atsakyti: KN aiškintina taip, jog kaip „stiklinės iš bambuko“ apibūdintos prekės, kurias sudaro 72,33 % augalinių pluoštų ir 25,2 % melamino dervos, priskirtinos prie KN 3924 pozicijos, konkrečiai – prie jos 39241000 subpozicijos, su sąlyga, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas įvertins visas jam žinomas faktines aplinkybes.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.

Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (aštuntoji kolegija) nusprendžia:

1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, iš dalies pakeisto 2016 m. spalio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1821, I priede esanti Kombinuotoji nomenklatūra aiškintina taip, jog kaip „stiklinės iš bambuko“ apibūdintos prekės, kurias sudaro 72,33 % augalinių pluoštų ir 25,2 % melamino dervos, priskirtinos prie KN 3924 pozicijos, konkrečiai – prie jos 39241000 subpozicijos, su sąlyga, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas įvertins visas jam žinomas faktines aplinkybes.

Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: bulgarų.