CELEX: 62020CJ0076
Zahtjev za prethodnu odluku
Zajednička carinska tarifa
Tarifno razvrstavanje
Kombinirana nomenklatura
Roba sastavljena od različitih materijala
Biljna vlakna
Melaminska smola
Tarifni brojevi 3924 i 4419
Roba opisana kao ,čaše od bambusa’

Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje kombinirane nomenklature koja se nalazi u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
SL 1987., L 256, str. 1
.)(SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1821 od 6. listopada 2016. (
SL 2016., L 329, str. 119
. i ispravci
SL 2016., L 329, str. 119
.,
SL 2017., L 150, str. 19
.)(u daljnjem tekstu: KN), konkretno tarifnih brojeva 3924 i 4419 te nomenklature, kao i pravila 3. općih pravila za njezino tumačenje (u daljnjem tekstu: opća pravila za tumačenje KN‑a).
Zahtjev je upućen u okviru spora između društva „BalevBio” EOOD i Teritorialna direkcia Severna morska Agencia „Mitnici” (Područna uprava „Sjeverna obala” pri Carinskoj upravi, Bugarska) u vezi s odlukom potonje kojom je izrečena novčana kazna društvu BalevBio, pri čemu je područna uprava „Sjeverna obala” pri Carinskoj upravi ocijenila da je tarifno razvrstavanje u KN robe opisane kao „čaše od bambusa” u carinskim deklaracijama o kojima je riječ bilo pogrešno.
Pravni okvir
HS
Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS) izradilo je Vijeće za carinsku suradnju, koje je postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), osnovano Konvencijom o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju, sklopljenom u Bruxellesu 15. prosinca 1950. HS uspostavljen je Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. (Zbirka međunarodnih ugovora Ujedinjenih naroda, sv. 1503., str. 4., br. 25910 (1988)) prihvaćenom zajedno s Protokolom o njezinim izmjenama od 24. lipnja 1986. u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (
SL 1987., L 198., str. 1
.)(SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.).
WCO odobrava, pod uvjetima iz članka 8. Konvencije o HS‑u, napomene s objašnjenjem i mišljenja o razvrstavanju koja donosi Odbor za HS uspostavljen člankom 6. te konvencije.
Na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) Konvencije o HS‑u, svaka se ugovorna strana obvezuje uskladiti svoje tarifne i statističke nomenklature s HS‑om i, kao prvo, koristiti sve tarifne brojeve i podbrojeve HS‑a kao i pripadajuće brojčane oznake bez dodavanja ili preinaka, kao drugo, primijeniti „opća pravila za tumačenje HS‑a”, kao i sve napomene za odjeljke, poglavlja i podbrojeve te da neće preinačiti njihov opseg, i kao treće, slijediti brojčani niz HS‑a.
Razvrstavanje robe u KN izvršava se u skladu s načelima propisanima „Općim pravilima za tumačenje HS‑a”.
Pravilo 3. „Općih pravila za tumačenje HS‑a” propisuje:
„Kad se zbog primjene pravila 2.(b) ili kojega drugog razloga proizvodi
prima facie
mogu razvrstati pod dva tarifna broja ili više njih, razvrstavanje se provodi na ovaj način.
(a)
tarifni broj koji omogućuje najspecifičniji opis ima prednost pred tarifnim brojevima koji daju opći opis. Međutim, kad svaki od dvaju ili više tarifnih brojeva upućuje samo na dio materijala ili tvari od kojih se sastoji miješani ili složeni proizvod ili samo na dio sastavnica u kompletu pripremljenom za prodaju na malo, ti se tarifni brojevi smatraju jednako specifičnima u odnosu na te proizvode, čak i ako jedan od njih daje potpuniji ili precizniji opis proizvoda
(b)
mješavine i složeni proizvodi koji se sastoje od različitih materijala ili su sastavljeni od različitih sastavnica te proizvodi složeni u komplete za maloprodaju koji se ne mogu razvrstati upućivanjem na 3.(a), razvrstavaju se kao da se sastoje od materijala ili sastavnica koje određuju njihovo glavno obilježje, u mjeri u kojoj je taj kriterij moguće primijeniti.
(c)
kad se proizvodi ne mogu razvrstati upućivanjem na 3.(a) ili 3.(b), razvrstavaju se pod tarifnim brojem koji je posljednji u rednom broju među onima koji jednako dolaze u obzir pri razvrstavanju.”
Napomena s objašnjenjem koja se odnosi na pravilo 3. točku (b) „Općih pravila za tumačenje HS‑a” glasi:
„VI. Taj drugi način razvrstavanja odnosi se isključivo na:
1.
mješavine;
2.
složene proizvode koji se sastoje od različitih materijala:
[…]
VIII. Značajka koja određuje bitnu osobinu proizvoda razlikuje se ovisno o njegovoj vrsti. Ona, primjerice, može proizlaziti iz prirode materijala od kojeg se sastoji ili njegovih sastojaka, njegova obujma, količine, težine ili važnosti jednog od sastavnih materijala za uporabu proizvoda.
[…]” [neslužbeni prijevod]
Odjeljak VII. HS‑a, naslovljen „Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa; kaučuk i proizvodi od kaučuka i gume” obuhvaća, među ostalim, poglavlje 39., naslovljeno „Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa”.
Tarifni broj 3924 HS‑a, naslovljen „Stolni proizvodi, kuhinjski proizvodi i ostali kućanski proizvodi te toaletni proizvodi od plastičnih masa”, obuhvaća sljedeće tarifne podbrojeve:
„ 3924.10 – stolni proizvodi i kuhinjski proizvodi
3924.90 – ostalo”
Opća razmatranja iz napomena s objašnjenjem koja se odnose na poglavlje 39. HS‑a, među ostalim, određuju:
„Primarni oblici
Tarifni brojevi 39.01 do 39.14 obuhvaćaju samo proizvode u primarnim oblicima. Izraz ,primarni oblici' […] odnosi se samo na sljedeće oblike:
1.
Tekućine i paste. […] Osim sredstava potrebnih za obradu (poput učvršćivača […] ili drugih korektivnih sredstva i ubrzivača), te tekućine i paste mogu sadržavati druge tvari poput plastifikatora, stabilizatora, sredstava za punjenje i bojila namijenjenih ponajprije tomu da gotovom proizvodu daju posebna fizička svojstva ili druga poželjna obilježja. […]
2.
Granule, pahuljice, grudice ili prah. U tim oblicima ti se proizvodi mogu koristiti za kalupljenje u proizvodnji lakova, ljepila itd. […] Ti proizvodi mogu, usto, sadržavati sredstva za punjenje (drvno brašno, celulozu, tekstilne tvari, mineralne tvari, škrob itd.) […]” [neslužbeni prijevod]
U skladu s napomenom s objašnjenjem koja se odnosi na tarifni broj 3924 HS‑a:
„Ovaj tarifni broj obuhvaća sljedeće proizvode od plastike:
(A)
Posuđe i slične proizvode za postavljanje stola: setove za čaj i kavu, tanjure, zdjele za juhu i salate, tanjure za serviranje svih vrsta, čajnike, džezve, posude za šećer, šalice, posude za umake posude za kompote, košare i košarice (za kruh, voće itd.), tanjure za maslac, boce za ulje, soljenke, posude za senf, šalice za jaja, podloške, držače za noževe, držače za salvete, noževe, vilice i žlice.
[…]
On također obuhvaća čaše bez ručke za postavljanje stola i za uporabu u toaletu koje nisu spremnici za pakiranje i prijevoz robe, čak i ako se ponekad koriste u te svrhe. […]” [neslužbeni prijevod]
Odjeljak IX. HS‑a, naslovljen „Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen; pluto i proizvodi od pluta; proizvodi od slame i esparta ili drugih materijala za pletarstvo”; obuhvaća, među ostalim, poglavlje 44. naslovljeno „Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen”.
Napomene s objašnjenjem koje se odnose na poglavlje 44. HS‑a osobito određuju:
„[…]
3. Tarifni brojevi 44.14 do 44.21 obuhvaćaju proizvode koji su navedeni pod tim tarifnim brojevima od ploča iverice i sličnih ploča, ploča vlaknatica, laminiranog drva ili zgusnutog (zbijenog) drva kako se primjenjuju na te proizvode od drva.
[…]
6. Uzimajući u obzir napomenu 1. i osim ako iz konteksta ne proizlazi drukčije, pod pojmom drvo u nazivu ovog poglavlja podrazumijeva se i bambus te drugi drvenasti materijali.
[…]” [neslužbeni prijevod]
Opća razmatranja iz napomena s objašnjenjem koja se odnose na poglavlje 44. HS‑a glase:
„Ovo poglavlje obuhvaća sirovo drvo, poluproizvode od drva i, općenito, proizvode od tih materijala.
Ti se proizvodi mogu grupirati u sljedeće kategorije:
[…]
3. Ploče iverice i slične ploče, ploče vlaknatice, laminirano drvo ili zgusnuto (zbijeno) drvo (br. 44.10 do 44.13).
4. Proizvodi od drva, isključujući proizvode navedene u napomeni 1. ovog poglavlja koji su, kao i neki drugi, navedeni niže u drugim napomenama s objašnjenjem (br. 44.14 do 44.21).
[…]
Predmeti iz tarifnih brojeva 44.14 do 44.21 mogu se sastojati od prirodnog drva kao i od iverice ili sličnih ploča, ploča vlaknatica, laminiranog drva ili zgusnutog (zbijenog) drva (vidjeti napomenu 3. ovog poglavlja).
[…]
Međutim, proizvode poput bambusa u pločicama ili komadićima (koji služe za proizvodnju ploča od iverice, vlaknastih ploča ili poluproizvoda s udjelom celuloze) i proizvode od bambusa ili drugih drvenastih materijala razvrstava se, ako nije drukčije uređeno te se ne radi o košaračkim i pletarskim proizvodima, namještaju ili o drugim proizvodima koji su izričito navedeni u drugim poglavljima, zajedno s odgovarajućim drvenim proizvodima u ovo poglavlje (primjerice, u slučaju tarifnog broja 44.10 i 44.11) (vidjeti napomenu 6. ovog poglavlja)”. [neslužbeni prijevod]
U skladu s napomenom s objašnjenjem o tarifnom broju 44.10 HS‑a:
„[…]
Iverice su proizvodi u obliku plohe koji se proizvode prešanjem ili ekstrudiranjem u različitim duljinama, širinama ili debljinama. […] Mogu se također proizvesti i od drugih ligninskih materijala, poput djelića bagase, bambusa […]. Iverice se obično aglomeriraju organskim vezivnim materijalom, uglavnom termoaktivnom smolom, koja najčešće ne prekoračuje 15 % težine pločice.
[…]
Iz ovog su tarifnog broja isključeni:
(a) Ploče i vrpce od plastičnog materijala kojima je kao sredstvo za punjenje dodano drvno brašno (poglavlje 39.).
[…]” [neslužbeni prijevod]
U skladu s napomenom s objašnjenjem koja se odnosi na tarifni broj 4419 HS‑a:
„Ovaj tarifni broj obuhvaća samo predmete za postavljanje stola ili za kuhinju, od drveta, tokarenog ili netokarenog, oplemenjene ili izrezbarene drvene proizvode, osim namještaja ili ukrasa.
Proizvodi obuhvaćeni ovim tarifnim brojem mogu se sastojati od prirodnog drva kao i od iverice ili sličnih ploča, ploča vlaknatica, laminiranog drva ili zgusnutog (zbijenog) drva (vidjeti napomenu 3. ovog poglavlja).
U njega se razvrstava, među ostalim, žlice, vilice, pribor za salatu, žlice za sol, tanjure i tanjure za serviranje, posudice, šalice […]
[…]” [neslužbeni prijevod]
KN
Carinsko razvrstavanje robe uvezene u Europsku uniju uređeno je KN‑om koja se temelji na HS‑u.
Prvi dio KN‑a, koji sadržava skup „[u]vodnih odredaba”, sadržava odsjek I., koji se odnosi na „Opća pravila”, u čijoj se točki A, naslovljenoj „Opća pravila za tumačenje [KN‑a]”, određuje:
„Razvrstavanje robe u [KN] uređuju sljedeća načela.
1.
Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja, te na temelju sljedećih pravila pod uvjetom da iz naziva tarifnih brojeva ili napomena ne proizlazi drukčije.
2.
[…]
(b)
Smatra se da svako spominjanje materijala ili tvari u nazivu tarifnog broja uključuje i mješavine ili kombinacije tog materijala ili tvari s drugim materijalima ili tvarima. Smatra se da svako spominjanje proizvoda od navedenog materijala ili tvari uključuje i proizvod izrađen u cijelosti ili djelomično od tog materijala ili tvari. Proizvode koji se sastoje od više od jednog materijala ili tvari razvrstava se po načelima općeg pravila 3.
3.
Proizvode koje bi se, primjenom općeg pravila 2.b ili zbog bilo kojeg drugog razloga, na prvi pogled moglo razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva, razvrstava se na sljedeći način.
(a)
tarifni broj koji sadrži najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom. Međutim, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi ili samo dio proizvoda pripremljenih u setu za pojedinačnu prodaju, te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadrži potpuniji ili određeniji opis robe;
(b)
mješavine, složenu robu koja se sastoje od različitih materijala ili je izrađena od različitih komponenti […] koje se ne može razvrstati primjenom općeg pravila 3.a, razvrstava se kao da se sastoje od materijala ili komponente koja im daje bitnu značajku, u mjeri u kojoj se taj kriterij može primijeniti.
[…]”
Drugi dio KN‑a, naslovljen „Popis carinskih stopa”, sadržava među ostalim odsjek VII. koji se odnosi na „Plastične mase i proizvod[e] od plastičnih masa; kaučuk i proizvod[e] od kaučuka”.
Taj odsjek VII. sadržava, među ostalim, poglavlje 39. KN‑a, naslovljeno „Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa”.
Napomena 1. Poglavlja 39. KN‑a predviđa osobito:
„U cijelom se nazivlju, pod pojmom „plastične mase” podrazumijeva one materijale iz tarifnih brojeva 3901 do 3914 koji su oblikovani ili ih se može oblikovati, bilo u trenutku polimerizacije ili u nekoj sljedećoj fazi, pod vanjskim utjecajem (najčešće topline ili pritiska, a ako je potrebno s otapalom ili omekšivačem) lijevanjem, istiskivanjem, prešanjem, valjanjem ili drugim postupkom, u oblike koji ostaju nakon prestanka vanjskog utjecaja.”
Tarifni broj 3909 KN‑a glasi kako slijedi:
„Amino smole, fenolne smole i poliuretani, u primarnim oblicima:
[…]
39092000 – melaminske smole.”
Tarifni broj 3924 KN‑a glasi kako slijedi:
„Stolni proizvodi, kuhinjski proizvodi, ostali kućanski proizvodi te higijenski ili toaletni proizvodi, od plastičnih masa:
39241000 – stolni proizvodi i kuhinjski proizvodi
39249000 – ostalo.”
Drugi dio KN‑a usto obuhvaća odsjek IX., naslovljen „Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen; pluto i proizvodi od pluta; proizvodi od slame i esparta ili drugih materijala za pletarstvo; košarački i pletarski proizvodi” koji sadržava, među ostalim, poglavlje 44. naslovljeno „Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen”.
Napomene s objašnjenjem koje se odnose na poglavlje 44. KN‑a predviđaju, među ostalim:
„[…]
3. U tarifne se brojeve 4414 do 4421 razvrstava proizvode navedene u tim tarifnim brojevima, od ploča iverice ili sličnih ploča, ploča vlaknatica, laminiranog (slojevitog) drva ili zgusnutog (zbijenog) drva, kao i takve proizvode od drva.
[…]
6. Uzimajući u obzir napomenu 1. i osim ako iz konteksta ne proizlazi drukčije, pod pojmom ,drvo' u nazivu ovog poglavlja podrazumijeva se i bambus te drugi drvenasti materijali.
[…]”
Tarifni broj 4410 KN‑a glasi kako slijedi:
„Ploče iverice, ploče s usmjerenim vlaknima (OSB) i slične ploče (na primjer, wafer‑ploče), od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim vezivnim tvarima ili ne:
–
od drva:
441011 – – ploče iverice:
[…]
441012 – – ploče s usmjerenim vlaknima (OSB):
[…]”
Tarifni broj 4419 KN‑a glasi kako slijedi:
„Stolni proizvodi i kuhinjski proizvodi, od drva:
–
od bambusa:
44191100 – – daske za kruh, daske za rezanje i slične daske
44191200 – – štapići za jelo
44191900 – – ostalo
[…]”
Glavni postupak i prethodna pitanja
Tijekom razdoblja od 9. prosinca 2016. do 11. listopada 2017. društvo BalevBio podnijelo je ukupno 18 carinskih deklaracija radi puštanja u slobodan promet i uporabe robe opisane kao „čaše od bambusa” podrijetlom iz Kine, koje je razvrstalo u tarifne podbrojeve 4419009000 i 4419190000 KN‑a, za koje se primjenjuje stopa uvozne carine od 0 %.
Nakon jedne od carinskih deklaracija, podnesene 12. lipnja 2017. (u daljnjem tekstu: carinska deklaracija od 12. lipnja 2017.), nadležna carinska tijela izvršila su nadzor te robe i uzela njezin uzorak koji je ispitao središnji carinski laboratorij. Nakon toga, taj je laboratorij 1. studenoga iste godine izdao izvješće u kojem je navedeno da se analizirani uzorak sastojao od vlakana bambusa, kukuruznog škroba i od melamin formaldehida. Prema tom izvješću, škrob i vlakna bambusa također imaju ulogu sredstva za punjenje. U tom je izvješću zaključeno da navedenu robu čine čaše, tj. plastično posuđe koje sadržava melamin.
Nadležna carinska tijela utvrdila su da je Hauptzollamt Hannover (Glavna carinska uprava u Hannoveru, Njemačka) donio odluke o obvezujućim tarifnim informacijama (OTI) za robu sličnu robi koja je bila predmet carinske deklaracije od 12. lipnja 2017. U tim se odlukama navodilo da se takvu robu, u skladu s pravilom 3. točkom (b) općih pravila za tumačenje KN‑a, razvrstava kao da se sastoji od materijala ili komponente koja joj daje bitnu značajku, u mjeri u kojoj se taj kriterij može primijeniti. Prema navedenim odlukama, prisutnost plastike (melaminformaldehidne smole) bila je odlučujuća i isključivala je njezino razvrstavanje u tarifni broj 4419 KN‑a.
U okviru tužbe podnesene protiv odluke nadležnih carinskih tijela u vezi s carinskom deklaracijom od 12. lipnja 2017., društvo BalevBio podnijelo je izvješće koje je izradio Lesotehničeski universitet (Šumarsko sveučilište, Bugarska), u kojem se navodi da se roba koja je bila predmet te deklaracije sastoji od 72,33 % celuloze, hemiceluloze i lignina, odnosno biljnih lignoceluloznih vlakana i od 25,2 % vezivnog materijala odnosno melaminske smole te stoga predstavlja proizvod koji se treba razvrstati kao materijal na biljnoj bazi s matricom od sintetičkog vezivnog materijala. To je izvješće isključilo razvrstavanje te robe kao plastične robe jer je udio sintetičkih materijala u njoj bio znatno niži od 50 %.
Glavni postupak odnosi se samo na uvoz robe za koju je tužitelj u glavnom postupku podnio carinsku deklaraciju 28. travnja 2017. (u daljnjem tekstu: predmetna roba). Na temelju informacija prikupljenih tijekom svoje istrage, nadležna carinska tijela zaključila su da je ta roba istovjetna robi koja je bila predmet carinske deklaracije od 12. lipnja 2017. i da se, u skladu sa sudskom praksom Suda, rezultati analiza koje su proveli središnji carinski laboratorij i Šumarsko sveučilište mogu primijeniti na predmetnu robu.
Za 18 carinskih deklaracija koje je podnio tužitelj u glavnom postupku, uključujući onu koja se odnosi na predmetnu robu, nadležna carinska tijela smatrala su da je tarifno razvrstavanje u podbrojeve 4419009000 i 4419190000 KN‑a bilo pogrešno. Prema mišljenju tih tijela, iz pravila 1., pravila 2. točke (b), pravila 3. točke (b) i pravila 6. općih pravila za tumačenje KN‑a proizlazi da komponenta od plastičnog materijala, odnosno melaminformaldehidna smola, predmetnoj robi daje oblik, trajnost i čvrstoću te toj robi daje njezinu bitnu značajku, tako da je ta roba obuhvaćena tarifnim brojem 3924 KN‑a, točnije, uzimajući u obzir njezino podrijetlo, tarifnim podbrojem 3924100011 KN‑a na koji se primjenjuje uvozna carinska stopa od 6,5 %. Slijedom toga, navedena tijela su odlukama od 23. veljače i 5. rujna 2018. (u daljnjem tekstu: odluke o ispravku) u tom smislu izmijenile razvrstavanje predmetne robe u svim carinskim deklaracijama koje je podnio tužitelj u glavnom postupku.
Tužitelj u glavnom postupku podnio je pred Administrativen sad – Varna (Upravni sud u Varni, Bugarska) dvije tužbe protiv odluka o ispravku koje su odbijene kao neosnovane. Prema mišljenju tog suda, budući da su proizvodi sačinjeni od dvaju glavnih elemenata, to jest biljnih vlakana i melaminske smole, koji nisu izravno obuhvaćeni nijednim tarifnim brojem KN‑a, te proizvode trebalo bi razvrstati u skladu s pravilom 3. točkom (b) općih pravila za tumačenje KN‑a. Usto, uzimajući u obzir napomene s objašnjenjem koje se odnose na tarifne brojeve 4410 i 4419 HS‑a, navedeni sud smatra da iako u sastavu te robe prevladavaju biljna vlakna, ali s obzirom na to da u svojem sastavu imaju više od 15 % plastike, navedenu robu slijedom toga treba smatrati posuđem od plastike.
Tužitelj u glavnom postupku podnio je žalbu u kasacijskom postupku pred Varhovenim administrativenim sadom (Vrhovni upravni sud, Bugarska), koji je odlukom od 29. listopada 2019. ukinuo presudu koju je sud koji je uputio zahtjev donio u jednom od dvaju predmeta koji se odnose na tužbe navedene u prethodnoj točki, koja se međutim ne odnosi na predmetnu robu, smatrajući da je za potrebe razvrstavanja te robe u carinsku tarifu trebalo primijeniti pravilo 3. točku (a) općih pravila za tumačenje KN‑a kojim se predviđa da tarifni broj koji sadržava najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom. Varhoven administrativen sad (Vrhovni upravni sud) smatrao je da, čak i ako su biljna vlakna, odnosno bambus, povezana s drugom komponentom, odnosno melaminformaldehidnom smolom, ona su prisutna u većoj količini u predmetnoj robi i stoga upućuju na najodređeniji tarifni broj. Iz toga je zaključio da je tarifno razvrstavanje te robe koje je izvršio tužitelj u glavnom postupku bilo točno.
Osim odluka o ispravku, nadležna carinska tijela donijela su više odluka kojima se tužitelju u glavnom postupku izriču upravne kazne za carinske prijevare na temelju mjerodavnog nacionalnog prava, među kojima se nalazi odluka od 23. kolovoza 2018. (u daljnjem tekstu: odluka o kazni od 23. kolovoza 2018.) u kojoj su ta tijela stavila na teret tužitelju u glavnom postupku da je u carinskoj deklaraciji od 28. travnja 2017. predmetnu robu razvrstao u podbroj 4419190000, a ne u podbroj 3924100011 KN, te da je tako izbjegao plaćanje odgovarajućih carina i dijela državnih pristojbi u iznosu od 6335,43 bugarskih leva (BGN) (oko 3150 eura).
Prvu odluku Rajonen sada Devnja (Okružni sud u Devnji, Bugarska), koja se odnosi na zakonitost odluke o kazni od 23. kolovoza 2018., ukinuo je sud koji je uputio zahtjev te je vratio predmet na preispitivanje. U okviru tog preispitivanja naloženo je sudsko vještačenje o kemijskim pitanjima koje je provedeno isključivo na temelju elemenata iz spisa. Iz izvješća o tom vještačenju proizlazi da je sastav kompozitnog materijala predmetne robe istovjetan sastavu robe koja je bila predmet carinske deklaracije od 12. lipnja 2017., to jest da se sastoji od 75 % biljnih vlakana i 25 % melaminske smole. U skladu s tim izvješćem, svaki element koji čini sastav predmetne robe doprinosi njezinim svojstvima. Tako su biljna vlakna odlučujuća za svojstva toplinske izolacije, nisku gustoću, biorazgradivost, čvrstoću prilikom savijanja, zdravlje i sigurnost na radu, ekološku sigurnost, obnovljivost sirovina i cijenu, dok je melaminska smola odlučujuća za zaštitu od atmosferskih utjecaja i mehaničkih oštećenja, vodootpornost, postojanost oblika, čvrstoću i dulji životni vijek proizvoda.
U okviru tog izvješća vještak je naglasio da priroda materijala i njihova količina ovise o predviđenoj uporabi proizvoda kao i o uvjetima u kojima se taj proizvod upotrebljava. Prema njegovu mišljenju, korištenje melaminske smole dovodi do boljeg učinka impregnacije kompozitnog materijala, kao i ojačavanja određenih njegovih svojstava kao što su nepropusnost, otpornost na pranje i kemijske učinke te do povećane gustoće. Usto, kontekst uporabe pretpostavlja povećani udio vezivnog materijala, poput melaminske smole, kako bi se osigurali uvjeti za uporabu kojima se osobito zahtijeva dobra nepropusnost, povećana gustoća i glatka površina.
Na temelju tih informacija Rajonen sad Devnja (Okružni sud u Devnji) potvrdio je odlukom od 14. listopada 2019. odluku o kazni od 23. kolovoza 2018., utvrdivši da se, uzimajući u obzir sudsko vještačenje o kemijskim pitanjima i napomene s objašnjenjem koje se odnose na tarifne brojeve 4410 i 4419 HS‑a, iako u predmetnoj robi prevladavaju biljna vlakna, ta roba ne može razvrstati kao drveni proizvod jer je sadržaj vezivnog materijala koji se u njoj nalazi, odnosno melaminske smole, veći od 15 %. Taj je sud iz toga zaključio da je predmetna roba kompozitni materijal koji se sastoji od dvaju glavnih elemenata, odnosno drvenih vlakana i melaminske smole, koji izričito nisu obuhvaćeni ni jednim tarifnim brojem KN‑a, tako da se njezino tarifno razvrstavanje u skladu s pravilom 3. točkom (b) općih pravila za tumačenje KN‑a treba izvršiti prema materijalu koji proizvodu daje njegovu bitnu značajku. Prema mišljenju tog suda, radilo se stoga o posuđu od plastike.
Tužitelj u glavnom postupku podnio je tužbu protiv odluke Rajonen sada Devnja (Okružni sud u Devnji) od 14. listopada 2019. pred sudom koji je uputio zahtjev.
Taj sud ističe da se protiv presude koju on mora donijeti u glavnom postupku ne može podnijeti pravni lijek. Međutim, u okviru različitih tužbi koje su mu podnesene, a koje se odnose na zakonitost odluka o kaznama, njegova vijeća su donosila proturječne odluke: određena vijeća utvrdila su da se roba treba razvrstati primjenjujući pravilo 3. točku (b) općih pravila za tumačenje KN‑a, odnosno prema materijalu koji joj daje bitnu značajku, dok su druga vijeća smatrala da u tom pogledu treba primijeniti pravilo 3. točku (a) općih pravila za tumačenje KN‑a i smatrati da je „najodređeniji” tarifni broj onaj kojim je obuhvaćena komponenta koja ima najveći udio u robi.
Tako sud koji je uputio zahtjev ističe da nije sporno da se predmetna roba sastoji od više različitih materijala, odnosno 72,33 % biljnih vlakana, osobito bambusa i kukuruza, i od 25,2 % melaminske smole, te da se stoga može razvrstati u dva ili više podbrojeva, ali da i dalje postoji dvojba o pitanju treba li za potrebe tarifnog razvrstavanja primijeniti pravilo 3. točku (a) općih pravila za tumačenje KN‑a ili njezino pravilo 3. točku (b), dvojba o kriterijima koje treba uzeti u obzir u tom pogledu te dvojba o tumačenju tarifnih brojeva KN‑a o kojima je riječ.
U tim je okolnostima Administrativen sad – Varna (Upravni sud u Varni) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li [pravilo 3. točku (a) Općih pravila za tumačenje KN‑a Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1754 od 6. listopada 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi br. 2658/87 (
SL 2015., L 285, str. 1
. i ispravak
SL 2015., L 288, str. 16
.)] tumačiti na način da je pri razvrstavanju proizvoda poput onih o kojima je riječ u glavnom postupku i koji se sastoje od različitih materijala ,tarifni broj koji sadržava najodređeniji opis' uvijek onaj tarifni broj kojem po količini (opsegu) pripada prevladavajući materijal ili je takvo tumačenje moguće isključivo ako se sâmim tarifnim brojem predviđa količina (opseg) kao kriterij kojim se proizvod točnije određuje te jasnije i potpunije opisuje?
2.
Ovisno o odgovoru na prvo pitanje i u kontekstu napomena s objašnjenjem koje se odnose na tarifne brojeve 4410 i 4419 [HS‑a], treba li [Provedbenu uredbu 2015/1754] tumačiti na način da se tarifni broj 4419 ne odnosi na proizvode od iverice (vlakna) u kojima masa vezivnog materijala (termoaktivna smola) čini više od 15 % mase cijele ploče?
3.
Treba li [Provedbenu uredbu 2015/1754] tumačiti na način da proizvode poput onih o kojima je riječ u glavnom postupku odnosno kompozitne čaše sačinjene od 72,33 % biljnih lignoceluloznih vlakana i 25,2 % vezivnog materijala (melaminska smola) treba razvrstati u tarifni podbroj 39241000 Priloga I. [Uredbi br. 2658/87]?”
Prethodna pitanja
Dopuštenost
Tužitelj u glavnom postupku osporava dopuštenost zahtjeva za prethodnu odluku koji je uputio sud koji je uputio zahtjev ističući da s obzirom na sudsku praksu Varhovenog administrativenog sada (Vrhovni upravni sud) kojom se daju precizne smjernice primjenjive na glavni postupak, odgovor na postavljena pitanja ne ostavlja mjesta nikakvoj razumnoj sumnji.
U tom pogledu valja podsjetiti na to da je, s jedne strane, prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda, u okviru postupka predviđenog člankom 267. UFEU‑a isključivo na nacionalnom sudu pred kojim se vodi glavni postupak i koji mora preuzeti odgovornost za sudsku odluku koja će biti donesena da, uzimajući u obzir posebnosti svakog predmeta, ocijeni nužnost prethodne odluke za donošenje svoje presude i relevantnost pitanja koja postavlja Sudu. Prema tome, ako se postavljena pitanja odnose na tumačenje prava Unije, Sud je u načelu dužan donijeti odluku. Iz navedenoga proizlazi da pitanja koja se odnose na pravo Unije uživaju presumpciju relevantnosti. Sud može odbiti odlučiti o prethodnom pitanju koje je postavio nacionalni sud samo kad je očito da traženo tumačenje prava Unije nema nikakve veze s činjeničnim stanjem ili predmetom spora u glavnom postupku, kada je problem hipotetske naravi ili kad Sud ne raspolaže činjeničnim i pravnim elementima koji su potrebni kako bi na koristan način odgovorio na pitanja koja su mu postavljena (vidjeti u tom smislu presudu od 26. veljače 2013., Melloni,
C‑399/11
,
EU:C:2013:107
, t.
28.
i
29.
i navedenu sudsku praksu).
U ovom slučaju nije očito da tumačenje tarifnih brojeva 3924 i 4419 KN‑a, kao i pravila 3. općih pravila za tumačenje KN‑a, koje je zatražio sud koji je uputio zahtjev, nema nikakve veze s činjeničnim stanjem ili predmetom spora u glavnom postupku ili da se odnosi na problem hipotetske prirode. Suprotno tomu, iz zahtjeva za prethodnu odluku proizlazi da sud koji je uputio zahtjev obrazloženo iznosi sumnje u pogledu tumačenja odredbi prava Unije o kojima je riječ i naglašava da je sudska praksa njegova suda u tom području proturječna.
Slijedom toga, zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio sud koji je uputio zahtjev valja proglasiti dopuštenim.
Meritum
Najprije treba podsjetiti na to da je, kada je Sudu podnesen zahtjev za prethodnu odluku o tarifnom razvrstavanju, njegova uloga nacionalnom sudu razjasniti kriterije čija će provedba potonjem omogućiti da ispravno razvrsta u KN proizvode o kojima je riječ, a ne da sam provede to razvrstavanje. Naime, očito je da je nacionalni sud u svakom slučaju u boljem položaju da to učini. Međutim, u okviru postupka suradnje između nacionalnog suda i Suda uspostavljene u članku 267. UFEU‑a, na Sudu je da nacionalnom sudu pruži koristan odgovor koji će mu omogućiti da riješi spor koji se pred njim vodi (presuda od 25. veljače 2016., G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
, t.
41.
i navedena sudska praksa).
Dakle, sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku treba provesti razvrstavanje predmetnih proizvoda iz glavnog postupka u skladu s odgovorima koje Sud daje na pitanja koja su mu postavljena.
Usto, valja naglasiti da je, prema ustaljenoj sudskoj praksi, u okviru suradnje između nacionalnih sudova i Suda ustanovljenoj u članku 267. UFEU‑a, na Sudu da nacionalnom sudu pruži koristan odgovor koji će mu omogućiti da riješi spor koji se pred njim vodi. U tom smislu, Sud će prema potrebi preoblikovati pitanja koja su mu postavljena (presuda od 8. rujna 2016., Schenker,
C‑409/14
,
EU:C:2016:643
, t.
72.
i navedena sudska praksa).
U ovom slučaju iz zahtjeva za prethodnu odluku proizlazi da sud koji je uputio zahtjev dvoji o tumačenju tarifnih brojeva 3924 i 4419 KN‑a u svrhu tarifnog razvrstavanja predmetne robe.
U tom pogledu valja istaknuti da, s obzirom na to da se odluka o kazni od 23. kolovoza 2018., koja je predmet glavnog postupka, odnosi na carinsku deklaraciju od 28. travnja 2017. kojom je predmetna roba stavljena u postupak puštanja u potrošnju uz puštanje u slobodan promet, pravo Unije primjenjivo na dan nastanka činjenica u glavnom postupku nije Provedbena uredba 2015/1754 na koju sud koji je uputio zahtjev formalno upućuje u zahtjevu za prethodnu odluku, nego Provedbena uredba (EU) 2016/1821 koja je stupila na snagu 1. siječnja 2017.
Stoga valja smatrati da svojim pitanjima, koja valja razmotriti zajedno, sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li KN tumačiti na način da je roba poput predmetne robe, opisana kao „čaše od bambusa”, koja se sastoji od 72,33 % biljnih vlakana i 25,2 % melaminske smole, obuhvaćena tarifnim brojem 3924 te nomenklature ili njezinim tarifnim brojem 4419.
U tom pogledu valja naglasiti da, s jedne strane, opća pravila za tumačenje KN‑a predviđaju da se razvrstavanje robe vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja, pri čemu naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje (presuda od 25. veljače 2016., G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
, t.
43.
).
S druge strane, prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda, u interesu pravne sigurnosti i jednostavnijeg nadzora, odlučujući uvjet za razvrstavanje robe u carinsku tarifu u načelu treba tražiti na temelju njezinih osobina i objektivnih svojstava, kako su određeni tekstom tarifnog broja KN‑a i napomenama odjeljka ili poglavlja (presuda od 25. veljače 2016., G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
, t.
44.
i navedena sudska praksa).
Kad je riječ o napomenama s objašnjenjem HS‑a, valja dodati da su, iako nemaju obvezujuću snagu, važan instrument za osiguravanje jedinstvene primjene zajedničke carinske tarife te kao takve predstavljaju valjane elemente za njezino tumačenje. Isto vrijedi i za napomene s objašnjenjem KN‑a (presuda od 25. veljače 2016., G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
, t.
45.
i navedena sudska praksa).
U ovom slučaju iz spisa kojim Sud raspolaže proizlazi da se predmetna roba, odnosno čaše, sastoji od 72,33 % biljnih vlakana (bambus i kukuruz) i od 25,2 % melaminske smole (melaminformaldehidna smola). Ta je roba stoga „složeni proizvod” u smislu pravila 3. „općih pravila za tumačenje HS‑a”.
Kad je riječ o tarifnim brojevima KN‑a o kojima je riječ u glavnom postupku, odnosno tarifnim brojevima 3924 i 4419, valja istaknuti da je tarifni broj 3924 te nomenklature, koji označava stolne proizvode, kuhinjske proizvode i ostale kućanske proizvode od plastičnih masa, dio poglavlja 39. navedene nomenklature, naslovljenog „Plastične mase i proizvodi od plastičnih masa”, i da je, u skladu s definicijom iz napomene 1. tog poglavlja, melaminska smola plastična masa koja je obuhvaćena tarifnim brojem 3909 te nomenklature. Osim toga, u napomeni s objašnjenjem koja se odnosi na tarifni broj 3924 HS‑a navedeno je da on obuhvaća i čaše bez ručke za postavljanje stola ili za toalet koje nemaju obilježja spremnika za pakiranje i prijevoz robe, iako se ponekad koriste u tu svrhu.
Tarifni broj 4419 KN‑a, koji se nalazi u poglavlju 44. te nomenklature, naslovljen „Drvo i proizvodi od drva; drveni ugljen”, obuhvaća proizvode od drva za postavljanje stola ili za kuhinju, među ostalim, od bambusa. Napomena s objašnjenjem koja se odnosi na taj tarifni broj HS‑a pojašnjava da se proizvodi iz navedenog tarifnog broja mogu sastojati od ploča iverice ili sličnih ploča, ploča vlaknatica, laminiranog (slojevitog) drva ili zgusnutog (zbijenog) drva. Usto, u napomeni s objašnjenjem koja se odnosi na tarifni broj 4410 HS‑a navedeno je da se iverice mogu proizvesti od ligninskih materijala, poput djelića bambusa i da se obično aglomeriraju organskim vezivnim materijalom, uglavnom termoaktivnom smolom, koja najčešće ne prekoračuje 15 % težine pločice.
Iz toga slijedi da predmetna roba može odgovarati i tekstu tarifnog broja 3924 KN‑a i tekstu njezina tarifnog broja 4419.
Stoga je potrebno razvrstati predmetnu robu u skladu s pravilom 3. općih pravila za tumačenje KN‑a, kojim se predviđaju metode razvrstavanja koje se primjenjuju kada se čini da složeni proizvod treba razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva.
U tom pogledu valja istaknuti da pravilo 3. točka (a) općih pravila za tumačenje KN‑a, prema kojem tarifni broj koji sadržava najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom, u ovom slučaju nije odlučujuće. Naime, s obzirom na elemente navedene u točkama 67. do 69. ove presude kao i na drugu rečenicu tog općeg pravila, u kojoj se pojašnjava da ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi ili samo dio proizvoda pripremljenih u setu za pojedinačnu prodaju, te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadržava potpuniji ili određeniji opis robe, ni tarifni broj 3924 KN‑a, ni njezin tarifni broj 4419 ne može se smatrati „najodređenijim” u smislu navedenog općeg pravila.
U tim okolnostima, za potrebe tarifnog razvrstavanja predmetne robe valja primijeniti pravilo 3. točku (b) općih pravila za tumačenje KN‑a.
Kako bi se provelo tarifno razvrstavanje proizvoda na temelju tog općeg pravila potrebno je utvrditi koji od materijala od kojih se sastoji jest onaj koji proizvodu daje bitnu značajku, što se može učiniti tako da se upitamo bi li proizvod, ako ne bi imao jednu od svojih komponenti, i dalje imao svojstva koja ga obilježavaju. Kao što je to navedeno u točki VIII. napomene s objašnjenjima u vezi s pravilom 3. točkom (b) HS‑a, koje dopunjuju one KN‑a, čimbenik koji određuje bitnu značajku može, ovisno o vrsti proizvoda, proizlaziti iz prirode materijala od kojeg je sačinjen ili njegovih sastavnih dijelova, njihova volumena, količine, mase, vrijednosti ili važnosti koju neka od sastavnih tvari ima za uporabu tog proizvoda (presuda od 15. studenoga 2012., Kurcums Metal,
C‑558/11
,
EU:C:2012:721
, t.
37.
i
38.
i navedena sudska praksa).
U ovom slučaju valja utvrditi da, iako biljna vlakna količinski prevladavaju, ipak je melaminska smola sadržana u predmetnoj robi od presudne važnosti za njezinu uporabu.
Naime, iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje kao i iz spisa kojim Sud raspolaže proizlazi da je element nužan za to da bi se predmetna roba mogla upotrebljavati kao čaša za postavljanje stola – melaminska smola, s obzirom na to da se potonja koristi za aglomeraciju biljnih vlakana i toj robi daje, među ostalim, nepropusnost, čvrstoću ili zaštitu od atmosferskih utjecaja i mehaničkih oštećenja, kao i oblik.
Biljna vlakna, koja su u obliku brašna ili praha, daju predmetnoj robi svojstva poput toplinske izolacije, nisku gustoću, biorazgradivost i čvrstoću prilikom savijanja, a što su dodatna svojstva, jer ako bi bila lišena tih komponenti, ta roba bi i dalje sačuvala svojstva koja je obilježavaju čašom.
Iz toga slijedi da melaminsku smolu treba smatrati materijalom koji predmetnoj robi daje njezinu „bitnu značajku” u smislu pravila 3. točke (b) općih pravila za tumačenje KN‑a. Stoga tu robu treba razvrstati u tarifni broj 3924 te nomenklature, konkretno u njezin podbroj 39241000.
Valja dodati da iz spisa kojim Sud raspolaže, a konkretno iz izvješća središnjeg carinskog laboratorija, proizlazi da kukuruzni škrob i bambusova vlakna, drugim riječima, biljna vlakna sadržana u predmetnoj robi, imaju ulogu sredstva za punjenje.
Međutim, iz općih razmatranja HS‑a u poglavlju 39. proizlazi da plastični materijali mogu sadržavati sredstva za punjenje poput drvnog brašna, celuloze, tekstila, mineralnih tvari, škroba itd. te da sredstva za punjenje sadržana u plastičnim materijalima mogu biti „prvenstveno namijenjena za to da gotovom proizvodu daju posebna fizička svojstva ili druge poželjne značajke”. Usto, napomene s objašnjenjem koje se odnose na tarifni broj 4410 HS‑a upućuju na to da taj tarifni broj ne obuhvaća „plastične ploče i vrpce kojima je kao sredstvo za punjenje dodano drvno brašno”, pri čemu potonje treba razvrstati u poglavlje 39. KN‑a.
Osim toga, iz Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 276/2013 od 19. ožujka 2013. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu (
SL 2013., L 84, str. 9
.)(SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 24., str. 87.) proizlazi da je razvrstavanje podne obloge za terasu od mješovite drvene mase, koja se sastoji, među ostalim, od otpadnih drvenih vlakana i reciklirane plastične mase, kao proizvoda od drva koji je obuhvaćen poglavljem 44. KN‑a isključeno ako su drvena vlakna samo sredstvo za punjenje i potonja su sadržana u plastičnoj masi koja proizvodu daje njegovu bitnu značajku te da takav proizvod treba smatrati plastičnom masom.
Stoga, iako biljna vlakna stvarno imaju ulogu sredstva za punjenje, što je na sudu koji je uputio zahtjev da provjeri, ta okolnost potvrđuje zaključak iz točke 69. ove presude, prema kojem tu robu treba razvrstati u tarifni broj 3924 KN‑a.
S obzirom na sva prethodna razmatranja, na postavljena pitanja valja odgovoriti tako da KN treba tumačiti na način da se robu opisanu kao „čaše od bambusa” koja se sastoji od 72,33 % biljnih vlakana i 25,2 % melaminske smole, mora, podložno ocjeni svih činjeničnih elementa kojima raspolaže sud koji je uputio zahtjev, razvrstati u tarifni broj 3924 te nomenklature, konkretno u njezin tarifni podbroj 39241000.
Troškovi
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenog, Sud (osmo vijeće) odlučuje:

Kombiniranu nomenklaturu iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1821 od 6. listopada 2016., treba tumačiti na način da se robu opisanu kao „čaše od bambusa” koja se sastoji od 72,33 % biljnih vlakana i 25,2 % melaminske smole, mora, podložno ocjeni svih činjeničnih elementa kojima raspolaže sud koji je uputio zahtjev, razvrstati u tarifni broj 3924 te nomenklature, konkretno u njezin tarifni podbroj 39241000.

Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: bugarski