CELEX: 62018CJ0288
Predhodno odločanje
Skupna carinska tarifa
Uvrstitev blaga
Kombinirana nomenklatura
Tarifni podštevilki 8528 51 00 in 8528 59 40
Monitorji z ravnim ploskim zaslonom s tekočimi kristali, s katerim se lahko prikazujejo signali iz strojev za avtomatsko obdelavo podatkov
Sporazum o trgovini z izdelki informacijske tehnologije

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago tarifnih številk 85285100 in 85285940 kombinirane nomenklature (v nadaljevanju: KN) iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 927/2012 z dne 9. oktobra 2012 (
UL 2012, L 304, str. 1
).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med X BV in Staatssecretaris van Financiën (državni sekretar za finance, Nizozemska) zaradi tarifne uvrstitve petih velikih zaslonov s tekočimi kristali za prikazovanje podatkov (v nadaljevanju: sporni zasloni).
Pravni okvir
KN
KN, ki je bila uvedena z Uredbo št. 2658/87, temelji na harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), ki ga je pripravil Svet za carinsko sodelovanje – ki je postal Svetovna carinska organizacija (v nadaljevanju: SCO) – in ki je bil vzpostavljen z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, sklenjeno 14. junija 1983 v Bruslju. Ta konvencija je bila skupaj s Protokolom o spremembah z dne 24. junija 1986 v imenu Evropske gospodarske skupnosti odobrena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 288). KN po HS povzema šestmestne tarifne številke in podštevilke, njej lastni sta le sedma in osma številka, ki označujeta pododdelke.
Različica KN, ki se uporabi v postopku v glavni stvari, je ta, ki izhaja iz Izvedbene uredbe št. 927/2012.
V prvem del KN, v katerem so uvodne določbe, je oddelek I, v katerem so „Splošna pravila“ in katerega pododdelek A, naslovljen „Splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature“, določa:
„Blago se v kombinirani nomenklaturi uvršča po naslednjih načelih:
1. Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem in po nadalje opisanih pravilih, če niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih številk ali opomb.
[…]
6. Iz pravnih razlogov se proizvodi uvrščajo pod tarifne podštevilke v okviru ene tarifne številke po poimenovanjih teh tarifnih podštevilk in morebitnih opombah k tem tarifnim podštevilkam ter, smiselno, po teh pravilih, pri čemer velja, da se tarifne podštevilke lahko primerjajo samo na isti ravni razčlenitve. To pravilo velja tudi za opombe k oddelkom in poglavjem, če ni določeno drugače.“
Drugi del KN, naslovljen „Seznam carin“, zajema oddelek XVI, v katerem je poglavje 85 z naslovom „Električni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke“.
Poglavje 85 KN vsebuje med drugim to številko in podštevilke:
Monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika; televizijski sprejemniki, kombinirani ali nekombinirani v istem ohišju z radijskimi sprejemniki ali aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali slike:

– Monitorji s katodno cevjo:

[…]

– Drugi monitorji:
8528 51 00
– – namenjeni samo ali zlasti za uporabo v stroju [sistemu] za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471
8528 59
– – drugi:
8528 59 10
– – – enobarvni

– – – barvni:
8528 59 40
– – – – z zaslonom s tekočimi kristali (LCD)
8528 59 80
– – – – drugi“
Pojasnjevalne opombe k HS
Pojasnjevalne opombe k HS so izdelane v okviru SCO v skladu z določbami Konvencije o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje.
V pojasnjevalnih opombah k HS v različici, sprejeti leta 2012, je v zvezi s tarifno številko 8528 HS med drugim navedeno:
„[…]
Monitorji, projektorji in televizijski sprejemniki uporabljajo za reprodukcijo slik različne tehnologije, kot so katodne cevi (CRT), tekoči kristali (LCD), digitalna mikrozrcalna naprava (DMD), organske svetleče diode (OLED) in plazmo.
Monitorji in projektorji lahko sprejemajo različne signale iz različnih virov. Vendar so, če imajo televizijski uglaševalnik, enaki televizijskim sprejemnikom.
A. Monitorji, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 84.71
Ta skupina vsebuje monitorje s katodno cevjo ali brez nje (npr. s ploskim zaslonom), ki grafično prikazujejo obdelane podatke. Ti monitorji se razlikujejo od drugih vrst monitorjev (glej (B) spodaj) in televizijskih sprejemnikov. Mednje med drugim spadajo:
1. Monitorji, ki lahko sprejemajo signal le iz centralne enote stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, zato ne morejo prikazovati barvne slike iz kompozitnega video signala z valovno obliko, ki ustreza standardom oddajanja slike (NTSC, SECAM, PAL, D‑MAC itd.). Opremljeni so s konektorji, značilnimi za stroje za avtomatsko obdelavo podatkov (na primer z vmesnikom RS‑232C ali s priključki DIN ali SUB‑D), in nimajo vhodnih in izhodnih avdio priključkov. Upravljajo jih posebni pretvorniki (na primer enobarvni ali grafični pretvorniki), ki so vgrajeni v centralno enoto stroja za avtomatsko obdelavo podatkov.
2. Monitorji s katodno cevjo (CRT) z velikostjo točke od 0,41 mm za srednjo stopnjo ločljivosti, pri čemer se z večanjem ločljivosti velikost točke postopno manjša.
3. Monitorji s katodno cevjo (CRT), ki uporabljajo – zato da lahko prikazujejo majhne slike, a z dobro ločljivostjo – manjše točke (pixel) in boljše konvergenčne standarde kot monitorji, opisani pod (B) spodaj, in televizijski sprejemniki. (Konvergenca je zmožnost enega ali več elektronskih topov, da vzbudijo eno samo točko na površini katodnega zaslona brez povzročanja motenj za sosednje točke.)
4. Monitorji s katodno cevjo (CRT), katerih video frekvenca (širina frekvenčnega pasu), ki je mera, ki določa, koliko točk se lahko prenese na sekundo, da se oblikuje slika, je običajno 15 MHz ali več, pri čemer širina frekvenčnega pasu monitorjev iz točke B spodaj običajno ne presega 6 MHz. Vodoravna frekvenca slike pri teh monitorjih je odvisna od standardov za različne prikazovalne načine in običajno znaša od 15 kHz do več kot 155 kHz. Številni lahko uporabljajo več vodoravnih frekvenc slike. Vodoravna frekvenca slike pri monitorjih, opisanih pod (B) spodaj, je fiksna, običajno 15,6 ali 15,7 kHz, odvisno od uporabljenega televizijskega standarda. Poleg tega monitorji iz te skupine ne delujejo v skladu z nacionalnimi ali mednarodnimi frekvenčnimi standardi za javno oddajanje ali v skladu s frekvenčnimi standardi za televizije zaprtega kroga.
Za monitorje iz te skupine je značilna nizka stopnja elektromagnetnega sevanja, pogosto pa imajo mehanizme, ki omogočajo nastavitev nagiba in obračanje, nebleščečo in neutripajočo površino ter druge ergonomske oblikovne značilnosti, namenjene temu, da lahko uporabnik vanje dalj časa brez truda gleda od blizu.
B. Drugi monitorji, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 84.71
Ta skupina vsebuje monitorje, ki so sprejemniki, neposredno povezani z video kamero ali video predvajalnikom prek koaksialnih kablov, tako da ni nobenega frekvenčnega pretoka. Uporabljajo se v okviru televizijskih postaj in tudi za televizije zaprtega kroga (letališča, železniške postaje, tovarne, bolnišnice, itd.). V glavnem so sestavljeni iz enot, ki lahko ustvarijo svetlobno točko in jo usmerijo na zaslon istočasno s signali iz vira. Imajo enega ali več video ojačevalcev za uravnavanje jakosti svetlobne točke. Imajo lahko tudi vhode, ki so rdeče (R), zelene (G) in modre (B) barve, in so ločeni ali kodirani v skladu s posameznim standardom (NTSC, SECAM, PAL, D‑MAC, itd.). Za sprejemanje kodiranih signalov mora biti monitor opremljen z enoto za dekodiranje (ločevanje) R, G in B signalov. Najbolj pogosto uporabljeno sredstvo za rekonstrukcijo slike je katodna cev za neposredno gledanje ali projektor s tremi katodnimi cevmi, obstajajo pa tudi monitorji, ki za dosego istega cilja uporabljajo druga sredstva (na primer zaslon s tekočimi kristali, lom svetlobnih žarkov na sloju olja). Lahko so v obliki monitorjev s katodno cevjo ali v obliki ploskih zaslonov, kot so LCD, LED, plazma.
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
Spor o glavni stvari se nanaša na tarifno uvrstitev spornih zaslonov. Predložitveno sodišče navaja, da so diagonale teh zaslonov dolge od 46 do 70 palcev, težki pa so od 19,3 do 81,7 kilogramov. Zasloni imajo različne vhode, ki med drugim omogočajo povezavo s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov, z napravo za snemanje ter reprodukcijo slike in zvoka ali z DVD‑predvajalnikom, nimajo pa vgrajenega televizijskega sprejemnika. Zasloni se prodajajo z daljinskim upravljalnikom in različnimi kabli.
Predložitveno sodišče navaja tudi, da lahko navedeni zasloni – neodvisno od sistema za avtomatsko obdelavo podatkov – reproducirajo barvno sliko, ki izhaja iz kompozitnega videosignala. Sporni zasloni glede na svojo velikost, težo in funkcionalnost niso primerni za uporabo kot zasloni na pisalni mizi ali mizi. Poleg tega predložitveno sodišče navaja, da se ti zasloni ne prodajajo potrošnikom, ampak se ponujajo podjetjem, med drugim za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov v javnih prostorih, kot so letališča in železniške postaje, za prikaz informacij o potovanju ali v velikih pisarniških prostorih za predvajanje splošnih informacij.
Inšpektor je 24. in 26. aprila 2013 izdal zavezujoče tarifne informacije (v nadaljevanju: ZTI), pri čemer je sporne zaslone uvrstil pod tarifno podštevilko 85285940 KN kot „druge barvne monitorje z zaslonom s tekočimi kristali“.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari je te ZTI izpodbijala in vložila pritožbo, v kateri je trdila, da bi bilo treba sporne zaslone uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN, ker so monitorji, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471 KN. Inšpektor je odločil, da ta pritožba ni utemeljena in potrdil ZTI.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari je to odločbo inšpektorja izpodbijala pri Gerechtshof Amsterdam (pritožbeno sodišče v Amsterdamu, Nizozemska), ki je presodilo, da je treba sporne zaslone uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285940 KN. Navedeno sodišče je tako presodilo v bistvu na podlagi ugotovitve, da v nasprotju z zahtevo, ki jo je Sodišče navedlo v točki 60 sodbe z dne 19. februarja 2009, Kamino International Logistics (
C‑376/07
,
EU:C:2009:105
), sporni zasloni niso bili zasnovani za delo od blizu, kar pomeni, da uporabnik monitorja in uporabnik stroja za avtomatsko obdelavo podatkov ne sodelujeta, tako da ne gre samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari je po tem, ko je Gerechtshof Amsterdam (pritožbeno sodišče v Amsterdamu) izdalo sodbo, vložila kasacijsko pritožbo pri Hoge Raad der Nederlanden (vrhovno sodišče Nizozemske), s katero je trdila, da je treba sporne zaslone uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN, ker imajo značilnosti in lastnosti, zaradi katerih so zlasti primerni za prikazovanje podatkov iz stroja za avtomatsko obdelavo podatkov na velikih javnih površinah. Taka uvrstitev naj bi bila podprta z obveznostmi, ki izhajajo iz sporazuma z dne 13. decembra 1996 o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (v nadaljevanju: SIT), ki je bil potrjen s Sklepom Sveta št. 97/359/ES z dne 24. marca 1997 o odpravi carin dajatev na izdelke informacijske tehnologije (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 26, str. 3).
Predložitveno sodišče pojasnjuje, da so bili do spremembe HS leta 2007 monitorji, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov, uvrščeni pod tarifno podštevilko 84716090 KN, naslovljeno „izhodne enote avtomatskih strojev za obdelavo podatkov“. Iz pojasnjevalnih opomb, ki so se uporabljale pred letom 2007, in tistih, določenih po spremembi HS leta 2007, naj bi izhajalo, da je namen te spremembe, da se monitorji iz prejšnje tarifne podštevilke 84716090 KN razvrstijo pod ločeno podštevilko, in sicer podštevilko tarifne številke 8528 HS, pri čemer se ti monitorji še naprej razlikujejo od drugih vrst video monitorjev in televizijskih sprejemnikov. V zvezi s tem predložitveno sodišče meni, da sodna praksa Sodišča v zvezi s tarifno podštevilko 84716090 KN ostaja upoštevna za razlago tarifne podštevilke 85285100 KN.
Predložitveno sodišče meni, da je iz besedila tarifne podštevilke 85285100 KN razvidno, da to, da je zaslon primeren za prikazovanje slik iz drugih virov, ki niso stroj za avtomatsko obdelavo podatkov, ne izključuje nujno njegove uvrstitve pod to tarifno podštevilko.
V zvezi z merilom primernosti zaslona za delo od blizu in vprašanjem, ali tako merilo predpostavlja sodelovanje med uporabnikom stroja za avtomatsko obdelavo podatkov in uporabnikom tega zaslona, tako da uporabnik stroja za avtomatsko obdelavo podatkov lahko tudi bere z navedenega zaslona ob obdelavi ali vnosu podatkov, predložitveno sodišče opozarja, da sporni zasloni niso bili zasnovani kot sredstvo za vnos in obdelavo podatkov v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov. V obravnavanem primeru navedeno merilo torej ne bi bilo izpolnjeno, če bi moral biti računalniški monitor, da bi bil uvrščen pod tarifno številko 85285100 KN, zasnovan tako, da bi na tak način deloval znotraj sistema za avtomatsko obdelavo podatkov.
Predložitveno sodišče navaja tudi, da iz pojasnjevalnih opomb k HS v zvezi s tarifno številko 8528 ni mogoče ugotoviti, da je tarifna podštevilka 852851 HS omejena na monitorje, ki so zasnovani in izdelani za delo od blizu ali za to, da jih osebe, ki obdelujejo ali vnašajo informacije v stroj za avtomatsko obdelavo podatkov, uporabljajo od blizu. Meni, da take omejitve niso očitne in da bi pomenile, da tudi monitorjev, ki imajo samo vhod za povezavo s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov, vendar niso primerni za delo od blizu, ne bi bilo mogoče uvrstiti pod to tarifno podštevilko. Predložitveno sodišče meni, da so tehnična merila, ki jih je Sodišče določilo v sodbah z dne 19. februarja 2009, Kamino International Logistics (
C‑376/07
,
EU:C:2009:105
), in z dne 17. julija 2014, Panasonic Italia in drugi (
C‑472/12
,
EU:C:2014:2082
), upoštevna zgolj za monitorje s katodno cevjo in se zato ne uporabijo za sporne zaslone.
Predložitveno sodišče kot dodaten razlog za uvrstitev spornih zaslonov pod tarifno podštevilko 85285100 KN omenja obveznosti, ki izhajajo iz SIT. Podlage iz SIT, uporabljene v ploskovnih prikazovalnikih, naj bi spadale med proizvode, ki jih mora biti mogoče uvažati brez carin, ne glede na to, pod katero tarifno številko HS so uvrščeni. Predložitveno sodišče se zaveda, da določbe SIT ne morejo ustvariti pravic za posameznike, na katere se je mogoče neposredno sklicevati, in meni, da je treba KN razlagati v skladu s tem sporazumom.
Predložitveno sodišče opozarja tudi, da je bilo v številnih poročilih SCO ugotovljeno, da dajatve na nekatere podlage, uporabljene v ploskovnih prikazovalnikih, ki lahko sprejemajo ter reproducirajo video zapise iz stroja za avtomatsko obdelavo podatkov in iz drugega vira, ki jih je nalagala zakonodaja Unije, niso v skladu s Splošnim sporazumom o carinah in trgovini iz leta 1994 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 91).
Navedeno sodišče navaja, da je Svet Evropske unije, ker se je Unija morala uskladiti s to ugotovitvijo, s svojo Uredbo (ES) št. 953/2013 z dne 26. septembra 2013 o spremembi Priloge I k Uredbi št. 2658/87 (
UL 2013, L 263, str. 4
), spremenil podštevilke tarifne številke 8528 KN. Od začetka veljave te uredbe so „ploščati ravni prikazovalniki […] z zaslonom s tekočimi kristali“ oproščeni plačila carinskih dajatev.
Predložitveno sodišče omenja tudi Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 112/2014 z dne 4. februarja 2014 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (
UL 2014, L 38, str. 18
), Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 114/2014 z dne 4. februarja 2014 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (
UL 2014, L 38, str. 22
) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 877/2014 z dne 8. avgusta 2014 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (
UL 2014, L 240, str. 15
), iz katerih je razvidno, čeprav se ne uporabljajo
ratione temporis
za spor o glavni stvari, da se je Komisija pri uvrščanju nekaterih ploščatih zaslonov s tekočimi kristali (v nadaljevanju: LCD) oprla na to, da je treba upoštevati različne značilnosti in lastnosti zaslonov ter da se ne sme omejiti na njihovo primernost za delo od blizu.
Predložitveno sodišče tako dvomi o tem, ali so sporni zasloni samodejno izključeni iz uvrstitve pod tarifno podštevilko 85285100 KN, ker niso bili zasnovani za delo od blizu.
V teh okoliščinah je Hoge Raad der Nederlanden (vrhovno sodišče Nizozemske) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba tarifni podštevilki 85285100 in 85285940 [KN] (v različici, veljavni od 1. januarja 2007 do 25. oktobra 2013) razlagati tako, da je treba tanke zaslone s tekočimi kristali (LCD), razvite in izdelane za prikazovanje podatkov iz stroja za avtomatsko obdelavo podatkov in za prikazovanje kompozitnih videosignalov iz drugih virov, ne glede na druge objektivne značilnosti in lastnosti posameznega monitorja uvrstiti v tarifno podštevilko 85285940 KN, če zaradi svoje velikosti, teže in funkcionalnosti niso namenjeni za delo od blizu? Ali je pri tem pomembno, ali je uporabnik (bralec) zaslona in oseba, ki obdeluje podatke v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov in/ali jih vanj vnaša, ista oseba?“
Vprašanje za predhodno odločanje
Predložitveno sodišče z vprašanjem v bistvu Sodišče sprašuje, ali je treba KN razlagati tako, da je pri ugotavljanju, ali je treba ravne ploske zaslone LCD, zasnovane in izdelane za prikazovanje podatkov iz stroja za avtomatsko obdelavo podatkov ter za prikazovanje kompozitnih videosignalov iz drugih virov, uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN ali pod podštevilko 85285940 te nomenklature, odločilno vprašanje, ali so ti zasloni primerni za delo od blizu, ne da bi bilo treba upoštevati druge objektivne značilnosti in lastnosti teh zaslonov, in ali je pri tem ugotavljanju upoštevno, ali sta uporabnik zaslona in oseba, ki obdeluje podatke v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov in/ali jih vanj vnaša, ista oseba.
V zvezi s tem je treba spomniti, da je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso zaradi zagotavljanja pravne varnosti in lažjega nadzora odločilno merilo za tarifno uvrstitev blaga na splošno iskati v njegovih objektivnih značilnostih in lastnostih, ki so opredeljene s tarifno številko KN in v opombah k oddelku ali poglavju (sodba z dne 22. februarja 2018, Kubota (UK) in EP Barrus,
C‑545/16
,
EU:C:2018:101
, točka
in navedena sodna praksa).
Iz ustaljene sodne prakse izhaja tudi, da so pojasnjevalne opombe, ki jih je v zvezi s HS izdala SCO, v veliko pomoč pri razlagi obsega različnih tarifnih številk, nimajo pa zavezujočega pravnega učinka (sodba z dne 13. septembra 2018, Vision Research Europe,
C‑372/17
,
EU:C:2018:708
, točka
in navedena sodna praksa).
Te opombe je treba, ker je njihov namen olajšati razlago KN v zvezi s tarifno uvrstitvijo, razlagati tako, da se zagotovi polni učinek tarifnih podštevilk KN. Vsebina navedenih opomb mora biti torej v skladu z določbami KN in ne sme spremeniti njihovega obsega (sodba z dne 5. marca 2015, Vario Tek,
C‑178/14
, neobjavljena,
EU:C:2015:152
, točka
in navedena sodna praksa).
V zvezi z upoštevnimi določbami KN je treba navesti, da tarifna številka 8528 KN med drugim zajema monitorje in projektorje, ki, tako kot sporni zasloni, nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika. Tarifna podštevilka 85285100 KN je opredeljena tako: „monitorji […] namenjeni samo ali zlasti za uporabo v stroju [sistemu] za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471 [KN]“. Tarifna podštevilka 85285940 KN pa vključuje še opredelitev: „drugi [barvni monitorji] […] z zaslonom s tekočimi kristali (LCD)“.
Čeprav tarifna podštevilka 85285940 KN izrecno zajema LCD zaslone, je treba v zvezi s tem ugotoviti, da je ta tarifna podštevilka precej splošna in opredeljuje predvsem monitorje, ki so „drugi“ v primerjavi s tistimi iz tarifne podštevilke 85285100. Iz tega sledi, da je tarifna podštevilka 85285940 KN podredna glede na tarifno podštevilko 85285100 KN, tako da je mogoče monitor z LCD zaslonom uvrstiti pod prvonavedeno tarifno podštevilko le takrat, kadar ga ni mogoče uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN.
V zvezi z zadnjenavedeno tarifno podštevilko je treba poudariti, da uporaba splošnega izraza „monitorji“ pomeni, da ravni ploski zasloni LCD, kot so sporni zasloni, načeloma lahko spadajo pod to tarifno podštevilko.
Ker spornih zaslonov zaradi njihovih objektivnih značilnosti, ki med drugim zajemajo možnost prikaza barvne slike, pridobljene iz naprav, ki niso stroj za avtomatsko obdelavo podatkov, ni mogoče šteti za monitorje, ki se uporabljajo izključno v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471 KN, je v sporu o glavni stvari upoštevno vprašanje, ali je monitorje, kot so sporni monitorji, mogoče šteti za monitorje, ki se uporabljajo zlasti v takem sistemu in torej spadajo pod tarifno podštevilko 85285100 KN.
Sodišče je odločilo, da je treba za ugotovitev, ali se monitor lahko uvrsti pod to tarifno podštevilko, ob upoštevanju vseh objektivnih značilnosti in lastnosti zadevnega monitorja presoditi, v kolikšnem obsegu lahko izvaja več funkcij in kakšna je raven zmogljivosti izvajanja teh funkcij (glej v tem smislu sodbo z dne 19. februarja 2009, Kamino International Logistics,
C‑376/07
,
EU:C:2009:105
, točka
). Za ugotovitev, katera je njegova glavna funkcija, na podlagi česar se določi njegova uvrstitev, je treba na eni strani primerjati primernost monitorja za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov in njegovo zmogljivost v zvezi s tem ter na drugi njegovo primernost za uporabo za druge funkcije in njegovo zmogljivost v zvezi s tem.
V tem okviru v zvezi z značilnostmi, ki določajo primernost monitorja za uporabo zlasti v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov, pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8528, katerih del A se nanaša na monitorje, namenjene samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471 HS, vsebujejo pomembne navedbe.
Najprej je treba ugotoviti, da se del A v skladu s svojim prvim odstavkom nanaša na skupino monitorjev, ki zajema monitorje s katodno cevjo ali brez nje, vključno z monitorji s ploskim zaslonom, ki grafično prikazujejo obdelane podatke in ki med drugim vključujejo monitorje iz točk od 1 do 4 navedenega dela. Iz uporabe izraza „med drugim“ tako izhaja, da je naštevanje v točkah od 1 do 4 tega dela vrst monitorjev, ki se uporabljajo samo ali zlasti v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov, in njihovih tehničnih značilnosti, zaradi katerih so primerni za učinkovit prikaz podatkov iz sistema za avtomatsko obdelavo podatkov, zgolj indikativno.
Nasprotno pa to ne velja za značilnosti, naštete v zadnjem odstavku dela A, na katere se izraz „med drugim“ ne nanaša. Ta odstavek se namreč začne z besedami „[m]onitorji iz te skupine“, in se torej nanaša na vse monitorje iz dela A pojasnjevalne opombe k tarifni številki 8528 HS, in sicer na monitorje, namenjene samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov.
V skladu z zadnjenavedenim odstavkom je za monitorje iz te skupine značilna nizka stopnja elektromagnetnega sevanja, pogosto pa imajo mehanizme, ki omogočajo nastavitev nagiba in obračanje, nebleščečo in neutripajočo površino ter druge ergonomske oblikovne značilnosti, namenjene temu, da lahko uporabnik vanje dalj časa brez truda gleda od blizu.
Iz navedenega odstavka izhaja, da je zasnovanost za delo od blizu značilnost, ki jo morajo imeti monitorji, ki jih je treba, če so namenjeni samo ali zlasti za uporabo v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov, uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN.
Vendar zadevnih pojasnjevalnih opomb ni mogoče razlagati tako, da je ta zahteva absolutna, ker bi to pomenilo, da te pojasnjevalne opombe spreminjajo obseg tarifnih podštevilk KN. Taka zahteva bi namreč pomenila, da monitorjev, katerih konektorji omogočajo povezavo zgolj s strojem za avtomatsko obdelavo podatkov, vendar niso primerni za delo od blizu, ne bi bilo mogoče uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN, čeprav bi bili očitno zasnovani za uporabo izključno v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov.
Ugotoviti je torej treba, da je to, da je monitor zasnovan za delo od blizu, sicer zelo pomemben element, ki ga je treba upoštevati pri ugotavljanju, ali je monitor mogoče uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN, vendar ta element sam po sebi ne more biti odločilen. Uvrstitev je treba določiti ob upoštevanju vseh objektivnih značilnosti in lastnosti tega monitorja.
Poleg tega, čeprav je na podlagi merila, ki se nanaša na možnost, da se z monitorjem dela od blizu, mogoče sklepati, kot navaja predložitveno sodišče, da sta običajno bralec monitorja in oseba, ki obdeluje podatke v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov in/ali jih vanj vnaša, ista oseba, pa to za tarifno uvrstitev tega monitorja ni upoštevno. Identiteta uporabnika namreč ni objektivna značilnost ali lastnost navedenega monitorja.
Glede upoštevnosti SIT za določitev tarifne uvrstitve je treba navesti, da na podlagi ustaljene sodne prakse – tudi če določbe nekega sporazuma, kakršen je SIT, posameznikom ne podeljujejo pravic, ki bi jih lahko ti neposredno na podlagi prava Unije uveljavljali pred sodiščem, ker obstaja zakonodaja Unije na zadevnem področju – primarnost mednarodnih sporazumov, ki jih sklene Unija, glede sekundarne zakonodaje narekuje, da jo je treba razlagati čim bolj v skladu s temi sporazumi (sodba z dne 14. julija 2016, Sprengen/Pakweg Douane,
C‑97/15
,
EU:C:2016:556
, točka
in navedena sodna praksa).
Pri tem je treba ugotoviti, da SIT, čeprav se nanaša na carinske dajatve, ki so med drugim povezane z monitorji iz tarifne številke 8471 HS, ne vpliva niti spreminja objektivnih tehničnih značilnosti in lastnosti, na podlagi katerih se blago uvrsti med drugim pod tarifni podštevilki 85285100 in 85285940 KN. Ta sporazum določa samo oprostitev uvoznih dajatev za nekatere vrste blaga. Iz tega sledi, kot pravilno navaja nizozemska vlada, da obstoj obveznosti oprostitve uvoznih dajatev za izdelke iz SIT ne more spremeniti obsega navedenih tarifnih podštevilk.
Nazadnje, glede upoštevnosti izvedbenih uredb št. 112/2014, 114/2014 in 877/2014, ki nekatere barvne LCD monitorje uvrščajo pod tarifno podštevilko 85255931 KN, zadostuje poudariti, da so te uredbe začele veljati po tem, ko so bile v zadevi v postopku v glavni stvari izdane ZTI. Te uredbe se torej ne uporabljajo
ratione temporis
in zato ne morejo vplivati na rešitev zadeve v postopku v glavni stvari.
Glede na vse zgornje preudarke je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba KN razlagati tako, da je treba pri ugotavljanju, ali je treba ravne ploske zaslone LCD, zasnovane in izdelane za prikazovanje podatkov iz stroja za avtomatsko obdelavo podatkov ter za prikazovanje kompozitnih videosignalov iz drugih virov, uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 KN ali pod podštevilko 85285940 te nomenklature, ob upoštevanju vseh njihovih objektivnih značilnosti in lastnosti presoditi, v kolikšnem obsegu lahko izvajajo več funkcij in kakšna je raven zmogljivosti izvajanja teh funkcij, da bi se ugotovilo, ali je njihova glavna funkcija uporaba v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov. V tem okviru je treba posebno pozornost nameniti vprašanju, ali so ti zasloni zasnovani za delo od blizu. Merilo, ali sta uporabnik zaslona in oseba, ki obdeluje podatke v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov in/ali jih vanj vnaša, ista oseba, pri tem ugotavljanju ni upoštevno.
Stroški
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deseti senat) razsodilo:

Kombinirano nomenklaturo iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 927/2012 z dne 9. oktobra 2012, je treba razlagati tako, da je treba pri ugotavljanju, ali je treba ravne ploske zaslone s tekočimi kristali (LCD), zasnovane in izdelane za prikazovanje podatkov iz stroja za avtomatsko obdelavo podatkov ter za prikazovanje kompozitnih videosignalov iz drugih virov, uvrstiti pod tarifno podštevilko 85285100 kombinirane nomenklature ali pod podštevilko 85285940 te nomenklature, ob upoštevanju vseh njihovih objektivnih značilnosti in lastnosti presoditi, v kolikšnem obsegu lahko izvajajo več funkcij in kakšna je raven zmogljivosti izvajanja teh funkcij, da bi se ugotovilo, ali je njihova glavna funkcija uporaba v sistemu za avtomatsko obdelavo podatkov. V tem okviru je treba posebno pozornost nameniti vprašanju, ali so ti zasloni zasnovani za delo od blizu. Merilo, ali sta uporabnik zaslona in oseba, ki obdeluje podatke v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov in/ali jih vanj vnaša, ista oseba, pri tem ugotavljanju ni upoštevno.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.