CELEX: 62020CJ0076
Ennakkoratkaisupyyntö
Yhteinen tullitariffi
Tariffiluokittelu
Yhdistetty nimikkeistö
Eri aineista koostuvat tavarat
Kasvikuidut
Melamiinihartsi
Nimikkeet 3924 ja 4419
”Bambumukeiksi” kuvaillut tavarat

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL 1987, L 256, s. 1
) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 6.10.2016 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1821 (
EUVL 2016, L 294, s. 1
), olevan yhdistetyn nimikkeistön (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö) ja etenkin tämän nimikkeistön nimikkeiden 3924 ja 4419 sekä sen yleisten tulkintasääntöjen (jäljempänä yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt) 3 säännön tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat ”BalevBio” EOOD ja Teritorialna direktsia Severna morska, Agentsia ”Mitnitsi” (tulliviraston pohjoisrannikon osasto, Bulgaria) ja jossa on kyse kyseisen viranomaisen päätöksestä, jolla BalevBiolle määrättiin rahamääräinen seuraamus siitä syystä, että tulliviraston pohjoisrannikon osasto oli katsonut asianomaisissa tulli-ilmoituksissa ”bambumukeiksi” kuvailtujen tavaroiden tariffiluokittelun yhdistettyyn nimikkeistöön olevan virheellinen.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Harmonoitu järjestelmä
Harmonoidun (ts. harmonisoidun) tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän (jäljempänä harmonoitu järjestelmä) on laatinut Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö ja joka perustettiin Tulliyhteistyöneuvoston perustamista koskevalla, Brysselissä 15.12.1950 allekirjoitetulla yleissopimuksella. Harmonoitu järjestelmä on otettu käyttöön harmonisoitua tavarankuvaus- ja ‑koodausjärjestelmää koskevalla 14.6.1983 Brysselissä allekirjoitetulla kansainvälisellä yleissopimuksella (Yhdistyneiden kansakuntien sopimussarja, nide 1503, s. 4, nro 25910 (1988)), joka on 24.6.1986 tehdyn siihen liittyvän muutospöytäkirjan kanssa hyväksytty Euroopan talousyhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL 1987, L 198, s. 1
) (jäljempänä harmonoitua järjestelmää koskeva yleissopimus).
Maailman tullijärjestö hyväksyy harmonoitua järjestelmää koskevan yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin kyseisen yleissopimuksen 6 artiklan mukaisesti perustetun harmonoidun järjestelmän komitean antamat nimikkeistön selitykset ja tariffointisuositukset.
Harmonoitua järjestelmää koskevan yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen a kohdan mukaan sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi- ja tilastonimikkeistöt ovat harmonoidun järjestelmän mukaisia, ja se sitoutuu ensinnäkin käyttämään kaikkia harmonoidun järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen, toiseksi soveltamaan harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia sekä olemaan muuttamatta harmonoidun järjestelmän osien, ryhmien, nimikkeiden tai alanimikkeiden soveltamisalaa ja kolmanneksi noudattamaan harmonoidun järjestelmän numerojärjestystä.
Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön harmonoidun järjestelmän yleisissä tulkintasäännöissä vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
Harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen 3 säännössä todetaan seuraavaa:
”Jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti.
a)
Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista tai ainoastaan osaa vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämistä tavaroista, näitä sekoitetun tai kokoonpannun tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.
b)
Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
c)
Jos tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a tai b alakohdan mukaan, ne luokitellaan kyseeseen tulevista nimikkeistä numerojärjestyksessä viimeiseen.”
Harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa koskevassa selityksessä todetaan seuraavaa:
”VI. Tämä toinen menetelmä tarkoittaa ainoastaan
1.
seoksia
2.
eri aineista koostuvia tavaroita
– –
VIII. Olennaisen luonteen määräävä tekijä vaihtelee tavaralajin mukaan. Sen voi määrätä esim. aineen tai osan laatu, paljous, tilavuus, paino tai arvo tai tavaraan sisältyvän aineen merkitys tavaran käytölle.
– –”
Harmonoidun järjestelmän VII jakso, jonka otsikko on ”Muovit ja muovitavarat; kumi ja kumitavarat”, sisältää muun muassa 39 ryhmän, jonka otsikko on ”Muovit ja muovitavarat”.
Harmonoidun järjestelmän nimike 3924, jonka otsikko on ”Pöytä- ja keittiöesineet, muut talous-, hygienia- ja toalettiesineet, muovia”, sisältää seuraavat alanimikkeet:
” 3924.10 – pöytä- ja keittiöesineet
3924.90 – muut.”
Harmonoidun järjestelmän 39 ryhmää koskevien selitysten yleisohjeissa todetaan muun muassa seuraavaa:
”Alkumuodot
Nimikkeet 39.01–39.14 käsittävät ainoastaan alkumuodossa olevat tuotteet. Termi[llä] ’alkumuodossa’ – – tarkoitetaan vain seuraavissa muodoissa olevia tuotteita:
1.
Nesteinä ja tahnoina. – – Kovettamiseen välttämättömien aineiden lisäksi (esim. kovettimet – – tai muut reaktioon osallistuvat aineet ja kiihdyttimet) nesteet ja tahnat voivat sisältää muita aineita, kuten pehmittimiä, stabilaattoreita, täyteaineita ja väriaineita, joiden pääasiallinen tarkoitus on antaa valmiille tuotteille tiettyjä fysikaalisia ominaisuuksia tai muita haluttuja ominaisuuksia. – –
2.
Jauheina, rakeina ja hiutaleina. Näissä muodoissa tuotteita käytetään puristusjauheina, lakkojen, liimojen yms. valmistukseen – –; näissä aineissa voi olla täyteaineita (esim. puujauhoa, selluloosaa, tekstiilikuituja, kivennäisaineita, tärkkelystä) – –”
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 3924 koskevan selityksen sanamuoto on seuraava:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat seuraavat muovitavarat:
A.
pöytäesineet, kuten tee- ja kahviastiastot, lautaset, liemikulhot, salaattikulhot, kaikenlaiset vadit ja tarjottimet, tee- ja kahvikannut, sokerikot, olutkolpakot, kupit, kastikekulhot, hedelmämaljat, maustepullot, suolasirottimet, sinappitölkit, munakupit, teekannujen telineet, lautasen ja pannun alustat, veitsitelineet, lautasliinarenkaat, veitset, haarukat ja lusikat;
– –
Nimike käsittää myös pöytä- tai toalettiesineinä käytettävät kädensijattomat mukit ja pikarit, joilla ei ole tavaroiden pakkaukseen tai kuljetukseen tarkoitettujen tavaroiden luonnetta, vaikka niitä toisinaan käytettäisiinkin sellaiseen tarkoitukseen. – –”
Harmonoidun järjestelmän IX jakso, jonka otsikko on ”Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset”, sisältää muun muassa 44 ryhmän, jonka otsikko on ”Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili”.
Harmonoidun järjestelmän 44 ryhmää koskevissa selityksissä todetaan muun muassa seuraavaa:
”– –
3. Nimikkeisiin 44.14–44.21 kuuluvat kussakin nimikkeessä tarkoitettujen puutuotteiden lisäksi vastaavat lastulevystä tai sen kaltaisesta levystä, kuitulevystä, kerrostetusta puusta tai tiivistetystä puusta valmistetut tuotteet.
– –
6. Jollei edellä olevasta 1 huomautuksesta muuta johdu ja jollei muualla toisin määrätä, tämän ryhmän nimikkeissä tarkoitetaan ilmaisulla ’puu’ myös bambua ja muita puumaisia aineita.
– –”
Harmonoidun järjestelmän 44 ryhmää koskevien selitysten yleisohjeet kuuluvat seuraavasti:
”Tähän ryhmään kuuluvat valmistamaton puu, puolivalmisteet puusta ja yleensä puusta valmistetut tavarat.
Nämä tuotteet voidaan pääpiirteittäin jaotella seuraavasti:
– –
3. Lastulevy ja sen kaltainen levy, kuitulevy, kerrostettu puu ja erikoiskäsitelty puu (nimikkeet 44.10–44.13).
4. Puusta valmistetut tavarat (lukuun ottamatta eräitä tämän ryhmän 1. huomautuksessa mainittuja tavaroita, jotka muiden ohella mainitaan jäljempänä asianomaisten nimikkeiden selityksissä) (nimikkeet 44.14–44.21).
– –
Nimikkeiden 44.14–44.21 tavarat voivat olla valmistettuja paitsi puusta myös lastulevystä tai sen kaltaisesta levystä, kuitulevystä, kerrostetusta puusta tai erikoiskäsitellystä puusta (ks. tämän ryhmän 3. huomautusta).
– –
– – Koriteoksia, huonekaluja tai muita nimikkeistön muissa ryhmissä mainittuja tavaroita lukuun ottamatta bambusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistetut tavarat sekä bambuhake ja ‑lastut (lastulevyjen, kuitulevyjen tai selluloosamassan valmistukseen tarkoitetut) luokitellaan kuitenkin tähän ryhmään vastaavien puuvalmisteisten tavaroiden tai tuotteiden kanssa, jos asiayhteydestä ei muuta johdu (esim. nimikkeissä 44.10 ja 44.11) (ks. tämän ryhmän 6 huomautus).”
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 4410 koskevan selityksen sanamuoto on seuraava:
”– –
Lastulevy on litteä tuote, jota valmistetaan eripituisena, erilevyisenä ja eripaksuisena kokoon puristamalla tai suulakepuristamalla. – – Lastulevyä voidaan valmistaa myös muista puumaisista aineista, kuten sokeriruokojätteestä, bambusta – –. Lastulevy puristetaan yhteen yleensä lisäämällä orgaanista sideainetta, tavallisesti lämmössä kovettuvaa hartsia, jonka osuus on yleensä enintään 15 % levyn kokonaispainosta.
– –
Tähän nimikkeeseen eivät kuulu:
a) muovilevyt tai ‑kaistaleet, joissa on puujauhoa täytteenä (39. ryhmä);
– –”
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 4419 koskevan selityksen sanamuoto on seuraava:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat ainoastaan sorvattua tai sorvaamatonta puuta, puumosaiikkia tai upotekoristeista puuta olevat talousesineet, jotka ovat luonteeltaan pöytä- tai keittiöesineitä. Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu tavarat, jotka ovat luonteeltaan pääasiallisesti koriste-esineitä, eivätkä huonekalut.
Tähän nimikkeeseen kuuluvat tuotteet voivat olla valmistetut tavallisesta puusta, lastulevystä tai sen kaltaisesta levystä, kuitulevystä, kerrostetusta puusta tai tiivistetystä puusta (ks. tämän ryhmän 3 huomautus).
Tähän nimikkeeseen kuuluvat mm.: lusikat, haarukat, salaattiottimet; tarjoilu- ja muut lautaset; tölkit, kupit ja teevadit; – –
– –”
Yhdistetty nimikkeistö
Euroopan unioniin tuotujen tavaroiden tulliluokittelua säännellään harmonoituun järjestelmään perustuvassa yhdistetyssä nimikkeistössä.
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisessä osassa, joka sisältää joukon ”johdantomääräyks[iä]”, on I osasto, jonka otsikko on ”Yleissäännöt” ja jonka A kohdassa, jonka otsikko on ”Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt”, säädetään seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
2.
– –
b)
Nimikkeessä oleva ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin. Viittaus tiettyä ainetta oleviin tavaroihin tarkoittaa tavaroita, jotka ovat kokonaan tai osaksi kyseistä ainetta. Useammasta kuin yhdestä aineesta koostuvat tavarat on luokiteltava 3 säännön periaatteiden mukaisesti.
3.
Jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti.
a)
Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista – –, näitä sekoitetun tai kokoonpannun tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.
b)
Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita – – ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa, jonka otsikko on ”Tullitaulukko”, sisältää VII jakson, jonka otsikko on ”Muovit ja muovitavarat; kumi ja kumitavarat”.
Tämä VII jakso sisältää muun muassa yhdistetyn nimikkeistön 39 ryhmän, jonka otsikko on ”Muovit ja muovitavarat”.
Yhdistetyn nimikkeistön 39 ryhmän 1 huomautuksessa todetaan seuraavaa:
”Kaikkialla nimikkeistössä tarkoitetaan ilmaisulla ’muovit’ nimikkeiden 3901–3914 aineita, joita voidaan tai on voitu joko polymeroinnin tai jonkun myöhemmän vaiheen aikana muovailla ulkoisen vaikutuksen alaisena (tavallisesti lämmön ja paineen alaisena, tarvittaessa myös liuotin- tai pehmitinainelisäyksin) puristamalla, valamalla, suulakepuristamalla, valssaamalla tai muulla menetelmällä muotoon, joka säilyy ulkoisen vaikutuksen lakattua.”
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 3909 sanamuoto on seuraava:
”Aminohartsit, fenolihartsit ja polyuretaanit, alkumuodossa:
– –
39092000 – melamiinihartsit.”
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 3924 sanamuoto on seuraava:
”Pöytä- ja keittiöesineet, muut talous-, hygienia- ja toalettiesineet, muovia
39241000 – pöytä- ja keittiöesineet
39249000 – muut.”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa sisältää lisäksi IX jakson, jonka otsikko on ”Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili; korkki ja korkkitavarat; oljesta, espartosta tai muista punonta- tai palmikointiaineista valmistetut tavarat; kori- ja punontateokset” ja joka sisältää muun muassa 44 ryhmän, jonka otsikko on ”Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili”.
Yhdistetyn nimikkeistön 44 ryhmää koskevissa selittävissä huomautuksissa todetaan muun muassa seuraavaa:
”– –
3. Nimikkeisiin 4414–4421 kuuluvat kussakin nimikkeessä tarkoitettujen puutuotteiden lisäksi vastaavat lastulevystä tai sen kaltaisesta levystä, kuitulevystä, kerrostetusta puusta tai tiivistetystä puusta valmistetut tuotteet.
– –
6. Jollei edellä olevasta 1 huomautuksesta muuta johdu ja jollei muualla toisin määrätä, tämän ryhmän nimikkeissä tarkoitetaan ilmaisulla ’puu’ myös bambua ja muita puumaisia aineita.
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 4410 sanamuoto on seuraava:
”Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja ’oriented strand board’ ‑levy sekä niiden kaltaiset levyt (esimerkiksi ’waferboard’-levyt), myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut
– puuta:
441011 – – lastulevy
– –
441012 – – ’oriented strand board’ ‑levy
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 4419 sanamuoto on seuraava:
”Puiset pöytä- ja keittiöesineet
– bambua
44191100 – – leipälaudat, leikkuulaudat ja niiden kaltaiset laudat
44191200 – – syömäpuikot
44191900 – – muut
– –”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
BalevBio teki ajalla 9.12.2016–11.10.2017 yhteensä 18 tulli-ilmoitusta Kiinasta peräisin olevien ”bambumukeiksi” kuvailtujen tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamista ja käyttämistä varten luokitellen nämä tavarat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 4419009000 ja 4419190000, joiden osalta sovellettava tuontitulli on 0 prosenttia.
Toimivaltaiset tulliviranomaiset tarkastivat nämä tavarat kyseisistä tulli-ilmoituksista yhden eli 12.6.2017 päivätyn tulli-ilmoituksen (jäljempänä 12.6.2017 päivätty tulli-ilmoitus) perusteella ja ottivat tavaroista näytteen, jonka keskustullilaboratorio tutki. Kyseinen laboratorio laati 1.11.2017 tutkimusselosteen, jossa todettiin tutkitun näytteen koostuvan bambukuiduista, maissitärkkelystä ja melamiiniformaldehydihartsista. Tutkimusselosteen mukaan tärkkelys ja bambukuidut olivat täyteaineita. Tässä selosteessa todettiin mainittujen tavaroiden olevan muoviastioina pidettäviä melamiinia sisältäviä mukeja.
Toimivaltaiset tulliviranomaiset totesivat, että Hauptzollamt Hannover (Hannoverin päätullivirasto, Saksa) oli tehnyt päätöksiä sitovista tariffitiedoista tavaroille, jotka olivat samankaltaisia kuin 12.6.2017 päivätyn tulli-ilmoituksen mukaiset tavarat. Näiden päätösten mukaan tällaiset tavarat oli luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdan nojalla sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa. Mainittujen päätösten mukaan muovin (melamiiniformaldehydihartsi) sisältyminen tavaroihin oli ratkaisevan tärkeää, eikä tavaroita voitu luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 4419.
Toimivaltaisten tulliviranomaisten tekemästä 12.6.2017 päivättyä tulli-ilmoitusta koskevasta päätöksestä nostetun kanteen yhteydessä BalevBio esitti Lesotehnicheski universitetin (metsätalousyliopisto, Bulgaria) laatiman lausunnon, jossa todettiin, että tulli-ilmoituksen mukaisten tavaroiden koostumuksesta 72,33 prosenttia oli selluloosaa, hemiselluloosaa ja ligniiniä eli kasviperäisiä lignoselluloosakuituja ja 25,2 prosenttia sideainetta eli melamiinihartsia ja että tavaroita oli täten pidettävä tuotteena, joka oli luokiteltava kasviperäiseksi aineeksi, jonka perusmassa on synteettistä sideainetta. Tämän lausunnon mukaan näitä tavaroita ei voitu luokitella muoviksi, sillä niihin sisältyvien synteettisten aineiden osuus oli huomattavasti pienempi kuin 50 prosenttia.
Pääasia koskee ainoastaan sellaisten tavaroiden maahantuontia, joista pääasian kantaja teki 28.4.2017 tulli-ilmoituksen (jäljempänä kyseessä olevat tavarat). Toimivaltaiset tulliviranomaiset katsoivat tutkinnassaan kokoamiensa tietojen perusteella, että nämä tavarat olivat samanlaisia kuin 12.6.2017 päivätyn tulli-ilmoituksen mukaiset tavarat ja että keskustullilaboratorion ja metsätalousyliopiston tekemien tutkimusten tuloksia voitiin unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti soveltaa kyseessä oleviin tavaroihin.
Toimivaltaiset tulliviranomaiset katsoivat pääasian kantajan tekemien 18 tulli-ilmoituksen osalta, mukaan lukien kyseessä olevia tavaroita koskeva tulli-ilmoitus, että tariffiluokittelu yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 4419009000 ja 419 00 00 oli virheellinen. Tulliviranomaisten mukaan yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 1 säännöstä, 2 säännön b alakohdasta, 3 säännön b alakohdasta ja 6 säännöstä ilmenee, että muoviaines eli melamiiniformaldehydihartsi antaa kyseessä oleville tavaroille niiden muodon, lujuuden ja pysyvyyden sekä niiden olennaisen luonteen, minkä johdosta kyseiset tavarat kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 3924 ja tarkemmin sanoen niiden alkuperän perusteella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 3924100011, jonka osalta sovellettava tuontitulli on 6,5 prosenttia. Mainitut viranomaiset muuttivat näin ollen 23.2. ja 5.9.2018 tekemillään päätöksillä (jäljempänä oikaisupäätökset) kyseessä olevien tavaroiden luokittelua vastaavasti kaikkien pääasian kantajan tekemien tulli-ilmoitusten osalta.
Pääasian kantaja nosti oikaisupäätöksistä Administrativen sad – Varnassa (Varnan hallintotuomioistuin, Bulgaria) kaksi kannetta, jotka hylättiin perusteettomina. Kyseinen tuomioistuin katsoi, että koska kyseessä olevat tavarat muodostuivat kahdesta pääainesosasta eli kasvikuiduista ja melamiinihartsista, jotka eivät suoraan kuulu mihinkään yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen, tavarat oli luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdan mukaan. Mainittu tuomioistuin katsoi lisäksi harmonoidun järjestelmän nimikkeitä 4410 ja 4419 koskevien selitysten perusteella, että vaikka näissä tavaroissa oli kasvikuituja määrällisesti enemmän, muovin osuus oli yli 15 prosenttia ja että mainittuja tavaroita oli täten pidettävä muoviastioina.
Pääasian valittaja teki kassaatiovalituksen Varhoven administrativen sadiin (ylin hallintotuomioistuin, Bulgaria), joka kumosi 29.10.2019 antamallaan ratkaisulla tuomion, jonka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin oli antanut edellisessä kohdassa mainittuihin kanteisiin liittyvistä asioista toisessa, joka ei kuitenkaan koske kyseessä olevia tavaroita, sillä se katsoi, että näiden tavaroiden tariffiluokittelua varten oli sovellettava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohtaa, jossa säädetään, että tuotetta yksityiskohtaisimmin kuvailevaa nimikettä on sovellettava ennen merkitykseltään yleisempiä nimikkeitä. Varhoven administrativen sad katsoi, että vaikka kasvikuidut – eli bambu – onkin yhdistetty toiseen ainekseen eli melamiiniformaldehydihartsiin, niitä oli kyseessä olevissa tavaroissa määrällisesti enemmän ja ne kuvasivat näin ollen yksityiskohtaisinta nimikettä. Se päätteli tästä, että pääasian kantajan tekemä kyseisten tavaroiden tariffiluokittelu oli oikea.
Toimivaltaiset tulliviranomaiset tekivät oikaisupäätösten lisäksi useita päätöksiä, joissa pääasian kantajalle määrättiin asiassa merkityksellisen kansallisen oikeuden nojalla hallinnollisia seuraamuksia tullipetoksista ja joiden joukossa oli 23.8.2018 tehty päätös (jäljempänä seuraamuksen määräämisestä 23.8.2018 tehty päätös), jossa kyseiset viranomaiset moittivat pääasian kantajaa siitä, että se oli 28.4.2017 päivätyssä tulli-ilmoituksessa luokitellut kyseessä olevat tavarat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 4419190000 eikä alanimikkeeseen 3924100011 ja että se oli näin välttynyt maksamasta vastaavia tulleja ja osan muista valtiolle suoritettavista maksuista yhteensä 6335,43 Bulgarian leviä (BGN) (n. 3150 euroa).
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kumosi Rayonen sad Devnyan (Devnyan piirituomioistuin, Bulgaria) ensimmäisen ratkaisun, joka koski seuraamuksen määräämisestä 23.8.2018 tehdyn päätöksen laillisuutta, ja palautti asian tälle uutta käsittelyä varten. Tässä käsittelyssä määrättiin toimitettavaksi oikeuskemiallinen asiantuntijalausunto, joka laadittiin pelkästään asiakirja-aineiston perusteella. Asiantuntijalausunnosta ilmenee, että kyseessä olevien tavaroiden ainesosien koostumus ja sisältö ovat samat kuin 12.6.2017 päivätyn tulli-ilmoituksen mukaisten tavaroiden ainesosien koostumus ja sisältö sisältäen 75 prosenttia kasvikuituja ja 25 prosenttia melamiinihartsia. Tämän lausunnon mukaan kaikki kyseessä olevien tavaroiden koostumuksen muodostavat ainesosat vaikuttavat tavaroiden ominaisuuksiin. Kasvikuidut ovat siten ratkaisevan tärkeitä lämpöä eristävien ominaisuuksien, alemman tiheyden, biologisen hajoavuuden, vääntökestävyyden, työterveyden ja ‑turvallisuuden, ympäristöturvallisuuden, uusiutuvien raaka-aineiden ja hinnan kannalta, kun taas melamiinihartsi on ratkaisevan tärkeä ympäristövaikutuksilta ja mekaanisilta vaurioilta suojaamisen, vesitiiviyden, muodon säilyttävyyden, kestävyyden ja tuotteiden pitkäikäisyyden kannalta.
Asiantuntija korosti lausuntoaan esitellessään, että aineiden luonne ja määrä riippuivat tuotteen suunnitellusta käytöstä ja käyttötavasta. Hänen mukaansa yhdistelmäaine saadaan paremmin kyllästettyä käyttämällä melamiinihartsia ja tällä parannetaan yhdistelmäaineen tiettyjä ominaisuuksia, kuten vedenpitävyyttä, pesunkestävyyttä, kemiallista kestävyyttä ja parempaa tiheyttä. Käyttöolosuhteiden johdosta tarvitaan asiantuntijan mukaan lisäksi suurempi osuus sideainetta, kuten melamiinihartsia, jotta voidaan taata muun muassa hyvää vedenpitävyyttä, suurempaa tiheyttä ja sileää pintaa edellyttävä käyttötapa.
Rayonen sad Devnya pysytti näiden tietojen perusteella 14.10.2019 antamallaan ratkaisulla seuraamuksen määräämisestä 23.8.2018 tehdyn päätöksen ja totesi, että kun otetaan huomioon oikeuskemiallinen asiantuntijalausunto ja harmonoidun järjestelmän nimikkeitä 4410 ja 4419 koskevat selitykset, näitä tavaroita ei voitu luokitella puusta valmistetuiksi tavaroiksi, sillä niissä käytetyn sideaineen eli melamiinihartsin osuus on yli 15 prosenttia, vaikka kyseessä olevat tavarat sisälsivätkin määrällisesti enemmän kasvikuituja. Kyseinen tuomioistuin päätteli tästä, että kyseessä olevat tavarat ovat yhdistelmäainetta, joka sisältää kahta pääainesosaa eli puukuitua ja melamiinhartsia, jotka eivät nimenomaisesti kuulu mihinkään yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen, joten tavaroiden tariffiluokittelu oli tehtävä yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdan mukaisesti sen aineen mukaan, joka antaa tuotteelle sen olennaisen luonteen. Kyseisen tuomioistuimen mukaan kyse oli näin ollen muoviastioista.
Pääasian kantaja nosti ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa kanteen Rayonen sad Devnyan 14.10.2019 antamasta ratkaisusta.
Kyseinen tuomioistuin korostaa, että tuomioon, joka sen on annettava pääasiassa, ei voida hakea muutosta. Sen käsiteltäväksi saatettujen kanteiden yhteydessä, jotka koskevat seuraamuksen määräämisestä tehtyjen päätösten laillisuutta, sen ratkaisukokoonpanot ovat antaneet keskenään ristiriitaisia ratkaisuja: jotkin kokoonpanot ovat todenneet, että kyseessä olevat tavarat oli luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdan nojalla eli sen aineen mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, kun taas toiset kokoonpanot ovat katsoneet, että tältä osin oli sovellettava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohtaa ja sen perusteella ”yksityiskohtaisimpana” nimikettä, johon ainesosa, jota on määrällisesti eniten, kuuluu.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa näin ollen, ettei ole kiistetty sitä, että kyseessä olevat tavarat koostuvat useista eri aineista, eli 72,33‑prosenttisesti kasvikuiduista, muun muassa bambusta ja maissista, ja 25,2‑prosenttisesti melamiinihartsista, ja ne voidaan näin ollen luokitella kahteen tai useampaan alanimikkeeseen, mutta että on epäselvää, onko näiden tavaroiden tariffiluokittelua varten tässä yhteydessä huomioon otettaviin perusteisiin sekä yhdistetyn nimikkeistön asianomaisten nimikkeiden tulkitsemiseksi sovellettava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohtaa vai b alakohtaa.
Administrativen sad – Varna on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko [asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 6.10.2015 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/1754 (
EUVL 2015, L 285, s. 1
) säädetyn yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohtaa] tulkittava siten, että luokiteltaessa pääasian kohteena olevien kaltaisia tuotteita, jotka koostuvat eri aineista, nimike, johon paljoudeltaan (tilavuudeltaan) pääasiallinen aine kuuluu, on aina ’tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisin nimike’, vai onko tämä tulkinta mahdollinen vain silloin, jos itse nimikkeessä määrätään paljous (tilavuus) perusteeksi, jolla kuvataan tavara yksityiskohtaisimmin ja kuvaillaan sitä selkeämmin ja täydellisemmin?
2)
Ensimmäiseen kysymykseen annettavan vastauksen perusteella ja [harmonoidun järjestelmän] nimikkeitä 4410 ja 4419 koskevien selitysten yhteydessä: onko [täytäntöönpanoasetusta 2015/1754] tulkittava siten, että nimike 4419 ei käsitä mitään lastulevystä (kuidut) valmistettuja tuotteita, joissa sideaineen (lämpökovettuva hartsi) osuus ylittää 15 prosenttia levyn painosta?
3)
Onko [täytäntöönpanoasetusta 2015/1754] tulkittava siten, että pääasian kohteena olevan kaltaiset tavarat eli mukit, jotka valmistetaan yhdistelmäaineesta, josta kasviperäisen lignoselluloosakuidun osuus on 72,33 prosenttia ja sideaineiden (melamiinihartsi) 25,2 prosenttia, on luokiteltava [asetuksen N:o 2658/87] liitteessä I olevaan alanimikkeeseen 39241000?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Tutkittavaksi ottaminen
Pääasian kantaja riitauttaa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämän ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottamisen ja väittää, että kun otetaan huomioon Varhoven administrativen sadin oikeuskäytäntö, jossa annetaan pääasiaan sovellettavia täsmällisiä ohjeita, esitettyihin kysymyksiin annettavasta vastauksesta ei ole perusteltua epäilystä.
Tässä yhteydessä on muistutettava yhtäältä, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 267 artiklan mukaisessa menettelyssä yksinomaan kansallisen tuomioistuimen, jossa pääasia on vireillä ja joka vastaa annettavasta ratkaisusta, tehtävänä on kunkin asian erityispiirteiden perusteella harkita, onko ennakkoratkaisu tarpeen asian ratkaisemiseksi ja onko sen unionin tuomioistuimelle esittämillä kysymyksillä merkitystä asian kannalta. Jos esitetyt kysymykset koskevat unionin oikeuden tulkintaa, unionin tuomioistuimen on siten lähtökohtaisesti ratkaistava ne. Tästä seuraa, että olettamana on, että unionin oikeuteen liittyvillä kysymyksillä on merkitystä asian ratkaisemisen kannalta. Unionin tuomioistuin voi jättää tutkimatta kansallisen tuomioistuimen esittämän pyynnön ainoastaan silloin, kun on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä pääasian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (ks. vastaavasti tuomio 26.2.2013, Melloni,
C-399/11
,
EU:C:2013:107
,
ja
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Käsiteltävässä asiassa ei ole ilmeistä, että yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden 3924 ja 4419 sekä yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön tulkinnalla, jota ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on pyytänyt, ei olisi mitään yhteyttä pääasian tosiseikkoihin tai kohteeseen tai että se koskisi luonteeltaan hypoteettista ongelmaa. Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee sen sijaan, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on perustellusti epävarma siitä, miten kyseisiä unionin oikeuden säännöksiä on tulkittava, ja että se korostaa, että sen ratkaisukokoonpanojen oikeuskäytäntö asiassa on ristiriitaista.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämä ennakkoratkaisupyyntö on näin ollen otettava tutkittavaksi.
Asiakysymys
Aluksi on muistutettava, että kun unionin tuomioistuimen käsiteltävänä on tariffiluokittelua koskeva ennakkoratkaisupyyntö, sen tehtävänä on pikemminkin selventää kansalliselle tuomioistuimelle niitä kriteereitä, joiden soveltaminen tekee tälle mahdolliseksi luokitella oikein asianomaiset tuotteet yhdistettyyn nimikkeistöön, eikä luokitella tuotteita itse. On nimittäin ilmeistä, että kansallinen tuomioistuin on joka tapauksessa paremmassa asemassa tekemään luokittelun. Kansallisen tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen välille SEUT 267 artiklalla luodussa yhteistyömenettelyssä unionin tuomioistuimen tehtävänä on kuitenkin antaa kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllinen vastaus, jonka perusteella kansallinen tuomioistuin voi ratkaista siinä vireillä olevan asian (tuomio 25.2.2016, G. E. Security,
C-143/15
,
EU:C:2016:115
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on täten luokitella kyseessä olevat tavarat unionin tuomioistuimen sen esittämiin kysymyksiin antaman vastauksen perusteella.
Lisäksi on korostettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisen tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen välille SEUT 267 artiklalla luodussa yhteistyömenettelyssä unionin tuomioistuimen tehtävänä on antaa kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllinen vastaus, jonka perusteella kansallinen tuomioistuin voi ratkaista siinä vireillä olevan asian. Unionin tuomioistuimen on täten tarvittaessa muotoiltava sille esitetyt kysymykset uudelleen (tuomio 8.9.2016, Schenker,
C‑409/14
,
EU:C:2016:643
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, miten yhdistetyn nimikkeistön nimikkeitä 3924 ja 4419 on tulkittava kyseessä olevien tavaroiden tariffiluokittelua varten.
Tässä yhteydessä on todettava, että siltä osin kuin pääasian kohteena oleva seuraamuksen määräämisestä 23.8.2018 tehty päätös koskee 28.4.2017 päivättyä tulli-ilmoitusta, jolla kyseessä olevat tavarat luovutettiin vapaaseen liikkeeseen ja kulutukseen, pääasian tosiseikkojen tapahtumahetkellä sovellettava unionin oikeus ei ole täytäntöönpanoasetus 2015/1754, johon ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin viittaa muodollisesti ennakkoratkaisupyynnössä, vaan 1.1.2017 voimaan tullut täytäntöönpanoasetus 2016/1821.
Näin ollen on katsottava, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksillään, joita on tarkasteltava yhdessä, lähinnä, onko yhdistettyä nimikkeistöä tulkittava siten, että kyseessä olevien tavaroiden kaltaiset ”bambumukeiksi” kuvaillut tavarat, joiden koostumus on 72,33 prosenttia kasvikuituja ja 25,2 prosenttia melamiinihartsia, kuuluvat kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 3924, vai siten, että ne kuuluvat kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 4419.
Tässä yhteydessä on korostettava yhtäältä, että yhdistetyn nimikkeistön yleisissä tulkintasäännöissä säädetään, että tavaroiden luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja että jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia (tuomio 25.2.2016, G. E. Security,
C-143/15
,
EU:C:2016:115
,
kohta).
Toisaalta unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautusten tekstissä (tuomio 25.2.2016, G. E. Security,
C-143/15
,
EU:C:2016:115
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Harmonoidun järjestelmän selitysten osalta on lisättävä, että siitä huolimatta, että ne eivät ole sitovia, ne ovat tärkeä keino yhteisen tullitariffin yhtenäisen tulkinnan varmistamiseksi ja niitä voidaan pitää sellaisenaan yhteisen tullitariffin pätevinä tulkintakeinoina. Tämä pätee myös yhdistetyn nimikkeistön selittäviin huomautuksiin (tuomio 25.2.2016, G. E. Security,
C-143/15
,
EU:C:2016:115
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Nyt käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee, että kyseessä olevat tavarat eli mukit koostuvat 72,33‑prosenttisesti kasvikuiduista (bambu ja maissi) ja 25,2‑prosenttisesti melamiinihartsista (melamiiniformaldehydihartsi). Nämä tavarat ovat näin ollen harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen 3 säännössä tarkoitettuja ”kokoonpantuja tavaroita”.
Pääasiassa kyseessä olevista yhdistetyn nimikkeistön nimikkeistä eli nimikkeistä 3924 ja 4419 on todettava, että tämän nimikkeistön nimike 3924, joka koskee muovisia pöytä- ja keittiöesineitä ja muita muovisia talousesineitä, kuuluu mainitun nimikkeistön 39 ryhmään, jonka otsikko on ”Muovit ja muovitavarat”, ja että kyseisen ryhmän 1 huomautuksessa olevan määritelmän mukaan melamiinihartsi on muovia, koska se kuuluu tämän saman nimikkeistön nimikkeeseen 3909. Harmonoidun järjestelmän nimikettä 3924 koskevassa selityksessä todetaan lisäksi, että tämä nimike käsittää myös pöytä- tai toalettiesineinä käytettävät kädensijattomat mukit ja pikarit, joilla ei ole tavaroiden pakkaukseen tai kuljetukseen tarkoitettujen tavaroiden luonnetta, vaikka niitä toisinaan käytettäisiinkin sellaiseen tarkoitukseen.
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 4419, joka kuuluu kyseisen nimikkeistön 44 ryhmään, jonka otsikko on ”Puu ja puusta valmistetut tavarat; puuhiili”, puolestaan kuuluvat puiset, muun muassa bambua olevat, pöytä- ja keittiöesineet. Harmonoidun järjestelmän tätä nimikettä koskevassa selityksessä täsmennetään, että mainitussa nimikkeessä tarkoitetut tavarat voivat olla valmistettuja tavallisesta puusta, lastulevystä tai sen kaltaisesta levystä, kuitulevystä, kerrostetusta puusta tai tiivistetystä puusta. Harmonoidun järjestelmän nimikettä 4410 koskevassa selityksessä todetaan lisäksi, että lastulevyä voidaan valmistaa myös muista puumaisista aineista, kuten bambunosista, ja että lastulevy puristetaan yhteen yleensä lisäämällä orgaanista sideainetta, tavallisesti lämmössä kovettuvaa hartsia, jonka osuus on yleensä enintään 15 prosenttia levyn painosta.
Tästä seuraa, että kyseessä olevat tavarat voivat vastata yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 3924 sekä nimikkeen 4419 sanamuotoa.
Näin ollen kyseessä olevat tavarat on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön mukaisesti, jossa säädetään sovellettavista luokittelumenetelmistä silloin, kun kokoonpantu tavara on luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen.
Tältä osin on todettava, että yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohta, jonka mukaan tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä, ei ole käsiteltävässä asiassa ratkaiseva. Kun nimittäin otetaan huomioon tämän tuomion 67–69 kohdassa esitettävät seikat sekä tämän tulkintasäännön toinen virke, jossa täsmennetään, että jos kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista, näitä nimikkeitä on pidettävä kyseisen tuotteen tai tavaran kannalta yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tuote tai tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin, yhdistetyn nimikkeistön nimikkeitä 3924 ja 4419 ei voida kumpaakaan pitää mainitussa säännössä tarkoitettuna ”yksityiskohtaisimpana” nimikkeenä.
Kyseessä olevien tavaroiden tariffiluokittelua varten on täten sovellettava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa.
Tämän tulkintasäännön mukaan tavaran tariffiluokituksen tekemiseksi on välttämätöntä ratkaista, mikä niistä aineista, joista tavara koostuu, antaa tavaralle sen olennaisen luonteen, mikä voidaan tehdä kysymällä, säilyttääkö tavara luonteenomaiset ominaisuutensa, jos jokin sen osista otetaan pois. Kuten harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa koskevan selityksen – joka täydentää yhdistetyn nimikkeistön vastaavaa selittävää huomautusta – VIII kohdassa todetaan, olennaisen luonteen määräävän tekijän voi tavaralajin mukaan määrätä esimerkiksi aineen tai osan laatu, tilavuus, paljous, paino tai arvo tai tavaraan sisältyvän aineen merkitys tavaran käytölle (tuomio 15.11.2012, Kurcums Metal,
C-558/11
,
EU:C:2012:721
,
ja
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Nyt käsiteltävässä asiassa on todettava, että vaikka kyseessä olevissa tavaroissa on kasvikuituja määrällisesti eniten, niiden sisältämällä melamiininhartsilla on kuitenkin niiden käytön kannalta ratkaiseva merkitys.
Ennakkoratkaisupyynnöstä ja unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta nimittäin ilmenee, että melamiinihartsi on välttämätön ainesosa, jotta kyseessä olevia tavaroita voidaan käyttää pöytäesineinä pidettävinä mukeina, sillä melamiinihartsia käytetään puristamaan kasvikuidut yhteen ja se antaa näille tavaroille muun muassa vedenpitävyyttä, kestävyyttä, suojaa vaurioilta ja ympäristöltä sekä niiden muodon.
Jauhoina tai jauheina olevat kasvikuidut antavat kyseessä oleville tavaroille sellaisia ominaisuuksia kuin lämmöneristys, alempi tiheys, biologinen hajoavuus ja vääntökestävyys, jotka ovat liitännäisominaisuuksia, sillä jos nämä ainesosat otettaisiin pois tavaroista, ne säilyttäisivät luonteenomaiset ominaisuutensa mukeina.
Tämän johdosta melamiinihartsia on pidettävä aineena, joka antaa kyseessä oleville tavaroille yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdassa tarkoitetun ”olennaisen luonteen”. Nämä tavarat on täten luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 3924 ja erityisesti sen alanimikkeeseen 39241000.
On lisättävä, että unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ja erityisesti keskustullilaboratorion tutkimusselosteesta ilmenee, että maissitärkkelys ja bambukuidut eli toisin sanoen kyseessä olevien tavaroiden sisältämät kasvikuidut ovat täyteaineita.
Harmonoidun järjestelmän 39 ryhmää koskevista yleisohjeista ilmenee, että muoveissa voi olla täyteaineita, kuten puujauhoa, selluloosaa, tekstiilikuituja, kivennäisaineita, tärkkelystä, ja muovien sisältämien täyteaineiden ”pääasiallinen tarkoitus on antaa valmiille tuotteille tiettyjä fysikaalisia ominaisuuksia tai muita haluttuja ominaisuuksia”. Harmonoidun järjestelmän nimikettä 4410 koskevissa selityksissä todetaan lisäksi, että tähän nimikkeeseen eivät kuulu ”muovilevyt tai ‑kaistaleet, joissa on puujauhoa täytteenä” ja jotka on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön 39 ryhmään.
Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 19.3.2013 annetusta komission täytäntöönpanoasetuksesta (EU) N:o 276/2013 (
EUVL 2013, L 84, s. 9
) ilmenee lisäksi, että puukomposiitista valmistetun terassilaudan, joka koostuu muun muassa jätepuukuidusta ja kierrätysmuovista, luokittelu yhdistetyn nimikkeistön 44 ryhmän puutavaraksi ei tule kyseeseen, koska puukuituja käytetään ainoastaan täytteenä ja koska muovi antaa tuotteelle sen olennaisen ominaisuuden ja pitää puukuidut yhdessä, minkä johdosta tällainen tavara on katsottava muoviksi.
Näin ollen on niin, että jos kasvikuidut todella ovat täyteaineita, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava, tämä seikka tukee tämän tuomion 69 kohdassa esitettyä päätelmää, jonka mukaan nämä tavarat on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 3924.
Edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että ”bambumukeiksi” kuvaillut tavarat, joiden koostumus on 72,33 prosenttia kasvikuituja ja 25,2 prosenttia melamiinihartsia, on luokiteltava kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 3924 ja erityisesti sen alanimikkeeseen 39241000, jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käytettävissään olevien kaikkien tosiseikkojen perusteella suorittamasta arvioinnista muuta johdu.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 6.10.2016 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1821, olevaa yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että ”bambumukeiksi” kuvaillut tavarat, joiden koostumus on 72,33 prosenttia kasvikuituja ja 25,2 prosenttia melamiinihartsia, on luokiteltava kyseisen nimikkeistön nimikkeeseen 3924 ja erityisesti sen alanimikkeeseen 39241000, jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käytettävissään olevien kaikkien tosiseikkojen perusteella suorittamasta arvioinnista muuta johdu.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: bulgaria.