CELEX: 62018CJ0832
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu
Aviopārvadājumi
Regula (EK) Nr. 261/2004
5. un 7. pants
Tiesības saņemt kompensāciju lidojuma kavēšanās vai atcelšanas gadījumā
Tiesības saņemt kompensāciju vairākkārt lidojuma kavēšanās vai atcelšanas gadījumā, kas skar ne tikai sākotnējo rezervāciju, bet arī saistībā ar maršruta maiņu veikto nākamo rezervāciju
Piemērojamība
Atbrīvojums no kompensācijas izmaksāšanas pienākuma
Jēdziens “ārkārtēji apstākļi”
Tā sauktā on condition detaļa
Lidmašīnas apkopei tipiski tehniski bojājumi

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (
OV 2004, L 46, 1. lpp.
), 5. un 7. pantu.
Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp astoņiem aviopasažieriem un aviokompāniju
Finnair Oyj
saistībā ar prasību par zaudējumu atlīdzību pēdējās minētās piedāvātā lidojuma pa mainītu maršrutu kavēšanās dēļ.
Atbilstošās tiesību normas
Saskaņā ar Regulas Nr. 261/2004 1. un 2., kā arī 12.–15. apsvērumu:
“(1)
Kopienas rīcībai gaisa satiksmes nozarē cita starpā ir jābūt vērstai uz to, lai nodrošinātu augsta līmeņa pasažieru aizsardzību. Turklāt ir jāņem vērā vispārējās patērētāju aizsardzības prasības.
(2)
Iekāpšanas atteikums un lidojumu atcelšana vai ilga kavēšanās rada nopietnas problēmas un sarežģījumus pasažieriem.
[..]
(12)
Ir jāmazina arī grūtības un neērtības, kas pasažieriem rodas lidojumu atcelšanas dēļ. Tās var mazināt, liekot gaisa pārvadātājiem par lidojumu atcelšanu pasažierus informēt jau pirms plānotā izlidošanas laika un turklāt piedāvāt pasažieriem piemērotu maršruta maiņu, lai viņi var izmainīt savus plānus. Ja gaisa pārvadātāji to nav darījuši, tiem jāizmaksā pasažieriem kompensācija, izņemot gadījumus, kad lidojuma atcelšana notiek ārkārtējos apstākļos, no kuriem nevarētu izvairīties pat tad, ja veiktu visus iespējamos pasākumus.
(13)
Pasažieriem, kuru lidojumi ir atcelti, ir jābūt iespējai vai nu saņemt biļešu cenas atmaksu, vai pārplānot ceļojuma maršrutu ar apmierinošiem nosacījumiem, un par šiem pasažieriem ir atbilstoši jārūpējas, kamēr viņi gaida vēlāku lidojumu.
(14)
Saskaņā ar Monreālas konvenciju apkalpojošo gaisa pārvadātāju saistības ir jāierobežo vai jāatceļ ārkārtēju apstākļu gadījumos, no kuriem nevarētu izvairīties pat tad, ja veiktu visus iespējamos pasākumus. Šādi apstākļi var rasties jo īpaši politiskas nestabilitātes, meteoroloģisko apstākļu, kas nav piemēroti attiecīgā lidojuma veikšanai, drošības riska, negaidītu lidojuma drošības trūkumu un streiku dēļ, kas ietekmē apkalpojošā gaisa pārvadātāja darbību.
(15)
Par ārkārtējiem apstākļiem uzskata tos, kuros gaisa satiksmes pārvaldības lēmums attiecībā uz noteiktu gaisa kuģi noteiktā dienā izraisa ilgu kavēšanos, kavēšanos līdz nākamajai dienai vai viena vai vairāku šā gaisa kuģa lidojumu atcelšanu, pat ja attiecīgais gaisa pārvadātājs ir veicis visus iespējamos pasākumus, lai izvairītos no lidojumu kavēšanās vai atcelšanas.”
Šīs regulas 2. panta l. punktā ir noteikts:
“Šajā regulā:
[..]
l)
“atcelšana” ir tāda lidojuma neveikšana, kurš ir bijis iepriekš plānots un uz kuru ir rezervēta vismaz viena vieta.”
Saskaņā minētās regulas 3. panta 1. un 2. punktu:
“1.   Šo regulu piemēro:
a)
pasažieriem, kas izlido no lidostas kādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums;
b)
pasažieriem, kas izlido no trešās valsts lidostas uz lidostu kādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums, ja vien viņi šajā trešā valstī nav saņēmuši atlīdzinājumu vai kompensāciju un par viņiem nav rūpējušies un ja attiecīgo reisu apkalpojošais gaisa pārvadātājs ir Kopienas pārvadātājs.
2.   Šā panta 1. punktu piemēro ar noteikumu, ka:
a)
pasažieriem ir apstiprināta rezervācija uz konkrēto lidojumu un viņi, izņemot 5. pantā minēto atcelšanu, ierodas uz reģistrāciju:
–
kā paredzēts un laikā, ko iepriekš rakstveidā (tostarp elektroniski) norādījis gaisa pārvadātājs, ceļojuma rīkotājs vai pilnvarots ceļojuma aģents,
vai, ja laiks nav norādīts,
–
ne vēlāk kā 45 minūtes pirms norādītā izlidošanas laika; vai arī
b)
gaisa pārvadātājs vai ceļojuma rīkotājs pasažierus tā lidojuma vietā, uz kuru tie bija rezervējuši biļetes, ir pārcēlis uz citu lidojumu, neatkarīgi no iemesla.”
Regulas Nr. 261/2004 5. pantā “Atcelšana” ir paredzēts:
“1.   Ja atceļ lidojumu, attiecīgajiem pasažieriem:
a)
apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā atbalstu saskaņā ar 8. pantu un
b)
apkalpojošais gaisa pārvadātājs piedāvā atbalstu saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 2. punktu, kā arī maršruta maiņas gadījumā, ja plānojamais jaunā reisa izlidošanas laiks ir vismaz dienu pēc atceltā reisa izlidošanas laika, atbalstu, kas paredzēts 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, un
c)
ir tiesības saskaņā ar 7. pantu no apkalpojošā gaisa pārvadātāja saņemt kompensāciju, ja vien:
i)
pasažieri nav informēti par atcelšanu vismaz divas nedēļas pirms paredzētā izlidošanas laika vai
ii)
pasažieri nav informēti par atcelšanu laika posmā no divām nedēļām līdz septiņām dienām pirms paredzētā izlidošanas laika un viņiem nav piedāvāta maršruta maiņa, sakarā ar kuru viņi var izlidot ne vairāk kā divas stundas pirms paredzētā izlidošanas laika un sasniegt savu galamērķi mazāk nekā četras stundas pēc iepriekš paredzētā ielidošanas laika, vai arī
iii)
pasažieri nav informēti par atcelšanu mazāk nekā septiņas dienas pirms paredzētā izlidošanas laika un viņiem nav piedāvāta maršruta maiņa, sakarā ar kuru viņi var izlidot ne vairāk kā vienu stundu pirms iepriekš paredzētā izlidošanas laika un sasniegt savu galamērķi mazāk nekā divas stundas pēc paredzētā ielidošanas laika.
2.   Informējot pasažierus par lidojuma atcelšanu, sniedz paskaidrojumu par iespējamo alternatīvo transportu.
3.   Apkalpojošajam gaisa pārvadātājam nav jāmaksā kompensācija saskaņā ar 7. pantu, ja tas var pierādīt, ka lidojuma atcelšanu ir izraisījuši ārkārtēji apstākļi, no kuriem nevarētu izvairīties pat tad, ja tiktu veikti visi iespējamie pasākumi.
4.   Pierādīšanas pienākums attiecībā uz to, vai un kad pasažieris ir informēts par lidojuma atcelšanu, ir apkalpojošajam gaisa pārvadātājam.”
Saskaņā ar šīs regulas 7. pantu “Tiesības saņemt kompensāciju”:
“1.   Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, pasažieri saņem kompensāciju šādā apmērā:
a)
EUR 250 par visiem lidojumiem 1500 kilometru vai mazākā attālumā;
b)
EUR 400 par visiem lidojumiem Kopienas iekšienē vairāk nekā 1500 kilometru attālumā un par visiem citiem lidojumiem 1500 līdz 3500 kilometru attālumā;
c)
EUR 600 par visiem lidojumiem, uz ko neattiecas a) vai b) apakšpunkts.
Nosakot attālumu, ņem vērā pēdējo galamērķi, kurā iekāpšanas atteikums vai lidojuma atcelšana ir par iemeslu tam, ka pasažieris ielido ar kavēšanos pēc paredzētā laika.
2.   Ja pasažieriem saskaņā ar 8. pantu piedāvā mainīt maršrutu līdz to galamērķim, izmantojot citu lidojumu, kura ielidošanas laiks nepārsniedz sākotnēji rezervētā lidojuma paredzēto ielidošanas laiku:
a)
par divām stundām attiecībā uz visiem lidojumiem 1500 kilometru vai mazākā attālumā vai
b)
par trim stundām attiecībā uz visiem lidojumiem Kopienas iekšienē vairāk nekā 1500 kilometru attālumā un visiem citiem lidojumiem 1500 līdz 3500 kilometru attālumā, vai arī
c)
par četrām stundām vai vairāk attiecībā uz visiem lidojumiem, uz ko neattiecas a) vai b) apakšpunkts,
apkalpojošais gaisa pārvadātājs var 1. punktā paredzēto kompensāciju samazināt par 50 %.
3.   Kompensāciju, kas minēta 1. punktā, izmaksā skaidrā naudā, izmantojot elektronisku bankas pārskaitījumu, bankas pārveduma rīkojumu vai bankas čekus, vai, saņemot pasažiera parakstītu piekrišanu, ceļojumu kuponus un/vai citus pakalpojumus.
4.   Attālumus, kas norādīti 1. un 2. punktā, mēra pēc lielā loka maršruta metodes.”
Minētās regulas 8. panta 1. punktā ir paredzēts:
“Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, pasažieriem dod iespēju izvēlēties:
a)
–
vai septiņās dienās saskaņā ar 7. panta 3. punktu saņemt biļetes pilnas cenas atlīdzinājumu tās summas apmērā, par kuru tā ir pirkta, attiecībā uz to ceļojuma daļu vai daļām, kas nav veiktas, un attiecībā uz jau veikto daļu vai daļām, ja lidojumam vairs nav jēgas, ņemot vērā pasažiera sākotnējo ceļojuma plānu, attiecīgā gadījumā kopā ar
–
atpakaļceļa lidojumu uz sākotnējo izlidošanas vietu pēc iespējas agrāk;
b)
vai arī mainīt maršrutu, izmantojot pielīdzināmu apstākļu pārvadājumus, līdz to galamērķim pēc iespējas agrāk; vai arī
c)
mainīt maršrutu, izmantojot pielīdzināmu apstākļu pārvadājumus, līdz to galamērķim vēlākā dienā atbilstīgi pasažiera vēlmēm, ja ir pieejamas brīvas vietas.”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
Prasītāji pamatlietā rezervēja
Finnair
tiešu lidojumu no Helsinkiem (Somija) uz Singapūru.
Šis lidojums bija paredzēts 2013. gada 11. oktobrī plkst. 23.55. Tomēr tas tika atcelts tehniskas problēmas dēļ, kas bija radusies lidaparātam.
Pēc tam, kad prasītāji pamatlietā bija pieņēmuši
Finnair
izteikto piedāvājumu, tika veikta maršruta maiņa uz savienoto reisu Helsinki–Singapūra caur Čuncjinu [
Chongqing
] (Ķīna) ar plānoto izlidošanu nākamajā dienā, 2013. gada 12. oktobrī, plkst. 17.40 un plānoto ielidošanu Singapūrā 13. oktobrī plkst. 17.25.
Finnair
bija lidojuma ar mainītu maršrutu Helsinki–Čuncjina–Singapūra apkalpojošais gaisa pārvadātājs.
Taču lidaparāta stūres vadības pastiprinātāja bojājuma dēļ viņu lidojums ar mainītu maršrutu kavējās. Līdz ar to viņi Singapūrā ielidoja 2013. gada 14. oktobrī plkst. 00.15.
Prasītāji pamatlietā pret
Finnair
cēla prasību
Helsingin käräjäoikeus
(Helsinku pirmās instances tiesa, Somija), lūdzot piespriest aviokompānijai katram no viņiem izmaksāt naudas summu 600 EUR apmērā, pieskaitot procentus, sākotnējā lidojuma Helsinki–Singapūra atcelšanas dēļ. Piedevām viņi lūdza, lai
Finnair
tiktu piespriests katram no viņiem izmaksāt naudas summu 600 EUR apmērā, pieskaitot procentus, lidojuma ar mainītu maršrutu Helsinki–Čuncjina–Singapūra ielidošanas kavēšanās dēļ vairāk nekā par trim stundām.
Finnair
katram no prasītājiem pamatlietā piešķīra kompensāciju 600 EUR apmērā saistībā ar sākotnējā lidojuma Helsinki–Singapūra atcelšanu. Turpretim viņu otro prasību par zaudējumu atlīdzību aviokompānija atteicās apmierināt.
Finnair
uzskatīja, ka šī prasība nav pamatota, jo Regulā Nr. 261/2004 gaisa pārvadātājam neesot paredzēts pienākums izmaksāt pasažierim, kura lidojums ir ticis atcelts, kompensāciju viņam pēc tam piedāvātā lidojuma ar mainītu maršrutu kavēšanās gadījumā. Piedevām
Finnair
atsaucās uz faktu, ka lidojums ar mainītu maršrutu, kuram bija piekrituši prasītāji pamatlietā, bija kavējies ārkārtēju apstākļu dēļ šīs regulas 5. panta 3. punkta izpratnē.
Ar 2017. gada 21. jūnija spriedumu
Helsingin käräjäoikeus
(Helsinku pirmās instances tiesa) kompensācijas prasījumus, ko prasītāji pamatlietā bija izvirzījuši lidojuma ar mainītu maršrutu kavēšanās dēļ, noraidīja, uzskatīdama, ka Regulā Nr. 261/2004 nav paredzētas tiesības uz kompensāciju uz šī pamata. Līdz ar to šī tiesa neizlēma jautājumu, vai tehniskais defekts, kas bija izraisījis lidojuma ar mainītu maršrutu kavēšanos, ir ārkārtējs apstāklis šīs regulas 5. panta 3. punkta izpratnē.
Prasītāji pamatlietā par šo spriedumu iesniedza apelācijas sūdzību
Helsingin hovioikeus
(Helsinku apelācijas tiesa, Somija) un lūdza
Finnair
piespriest katram no viņiem izmaksāt kompensāciju 600 EUR apmērā, pieskaitot procentus, lidojuma ar mainītu maršrutu Helsinki–Čuncjina–Singapūra kavēšanās dēļ.
Finnair
prasīja prasību noraidīt, jo, pirmkārt, prasītāji pamatlietā nevarot pretendēt uz vēl vienu kompensāciju saskaņā ar Regulu Nr. 261/2004 un, otrkārt, lidojums ar mainītu maršrutu esot kavējies “ārkārtēju apstākļu” dēļ šīs regulas izpratnē. Tā uzsver, ka viens no trim stūres vadības pastiprinātājiem, kurš pieļauj tās lidmašīnas vadīšanu, ar ko tika veikts šis lidojums, bija salūzis, un šajā ziņā precizē, ka lidmašīna bija
Airbus

A 330
, kuras ražotājs bija paziņojis (
Technical Follow‑up
), ka vairākiem šī tipa lidaparātiem piemīt slēpts ražošanas vai plānošanas defekts, kas skar stūres vadības pastiprinātājus. Turklāt stūres vadības pastiprinātājs esot tā sauktā
on condition
detaļa, kas ar jaunu detaļu tiekot aizstāta tikai iepriekšējās detaļas bojājuma dēļ.
Šajos apstākļos
Helsingin hovioikeus
(Helsinku apelācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai Regula Nr. 261/2004 ir jāinterpretē tādējādi, ka pasažierim ir tiesības uz jaunu kompensāciju 7. panta 1. punkta izpratnē, ja viņš atcelta lidojuma dēļ ir saņēmis kompensāciju, gaisa pārvadātājs, kas apkalpo lidojumu, uz kuru ir notikusi pārreģistrācija, ir tas pats, kas apkalpo atcelto lidojumu, un arī pēc atceltā lidojuma sekojošais lidojums, uz kuru ir notikusi pārreģistrācija, salīdzinot ar plānoto izlidošanas laiku, kavējas tik ilgi, ka rodas tiesības uz kompensāciju?
2)
Vai, ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša, apkalpojošais gaisa pārvadātājs var atsaukties uz ārkārtējiem apstākļiem Regulas Nr. 261/2004 5. panta 3. punkta izpratnē, ja saskaņā ar lidmašīnu ražotāja sagatavotu papildu tehniskās izpētes dokumentu, kas attiecas uz jau lietošanā esošiem lidaparātiem, attiecīgajā dokumentā aplūkotā detaļa faktiski tiek uzskatīta par t.s.
on condition
detaļu, t.i., par detaļu, kas tiek izmantota tik ilgi, līdz tā sabojājas, un apkalpojošais gaisa pārvadātājs attiecīgās detaļas nomaiņai ir sagatavojies tādējādi, ka tas visu laiku tur gatavībā rezerves daļu?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo jautājumu
Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Regula Nr. 261/2004, un it īpaši tās 7. panta 1. punkts, ir jāinterpretē tādējādi, ka aviopasažieris, kurš ir saņēmis kompensāciju lidojuma atcelšanas dēļ un ir piekritis viņam piedāvātajam lidojumam ar mainītu maršrutu, var pretendēt uz kompensācijas piešķiršanu lidojuma ar mainītu maršrutu kavēšanās dēļ, ja šī kavēšanās sasniedz tādu stundu skaitu, kas dod tiesības uz kompensāciju, un lidojumam ar mainītu maršrutu un atceltajam lidojumam ir viens un tas pats apkalpojošais gaisa pārvadātājs.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka saskaņā ar Regulas Nr. 261/2004 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu, to skatot kopsakarā ar šīs regulas 8. panta 1. punktu, lidojuma atcelšanas gadījumā apkalpojošais gaisa pārvadātājs attiecīgajiem pasažieriem piedāvā triju dažādu veidu atbalstu, proti, vai nu biļetes pilnas cenas atlīdzinājumu un attiecīgā gadījumā papildus tam – atpakaļceļa lidojumu uz sākotnējo izlidošanas vietu, vai maršruta maiņu līdz viņu galamērķim pēc iespējas agrāk, vai arī šādu maršruta maiņu vēlākā dienā atbilstīgi pasažiera vēlmēm, ja ir pieejamas brīvas vietas.
Pamatlietā pēc attiecīgo pasažieru rezervētā lidojuma atcelšanas
Finnair
viņiem izmaksāja kompensāciju atbilstoši Regulas Nr. 261/2004 7. pantam un saskaņā ar šīs regulas 8. panta 1. punktu viņiem izteica piedāvājumu mainīt maršrutu, kam viņi piekrita. Lidaparāta, ar ko tika veikts lidojums ar mainītu maršrutu, tehniskas problēmas dēļ viņi galamērķī ielidoja vairāk nekā ar sešu stundu ilgu kavēšanos salīdzinājumā ar ielidošanas laiku, kas bija paredzēts piedāvājumā, kuram viņi bija piekrituši.
Tiesa ir nospriedusi – ir jāuzskata, ka tādu lidojumu, kuri ir kavējušies, pasažieriem ir tiesības saņemt Regulas Nr. 261/2004 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, to lasot kopsakarā ar šīs regulas 7. panta 1. punktu, paredzēto kompensāciju, ja viņi savu galamērķi sasniedz trīs vai vairāk stundu pēc ielidošanas laika, kuru šim lidojumam ir paredzējis gaisa pārvadātājs (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2009. gada 19. novembris, Sturgeon u.c.,
C‑402/07 un C‑432/07
,
EU:C:2009:716
,
61.
punkts, kā arī 2012. gada 23. oktobris, Nelson u.c.,
C‑581/10 un C‑629/10
,
EU:C:2012:657
,
38.
punkts).
Tādā lietā kā pamatlieta līdz ar to rodas jautājums, vai uz iepriekšējā punktā pieminētajām tiesībām saņemt kompensāciju, kas ir paredzēta lidojumu, kuri kavējas, pasažieriem, var atsaukties arī tie pasažieri, kas pēc lidojuma atcelšanas, saistībā ar kuru viņi ir saņēmuši kompensāciju, ir piekrituši lidojumam ar mainītu maršrutu, ko gaisa pārvadātājs viņiem ir piedāvājis saskaņā ar Regulas Nr. 261/2004 8. panta 1. punktu, un savu galamērķi ir sasnieguši trīs vai vairāk stundu pēc ielidošanas laika, kuru šim lidojumam ar mainītu maršrutu bija paredzējis gaisa pārvadātājs.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka Regulas Nr. 261/2004 3. panta, kurā ir noteikta minētās regulas piemērošanas joma, 2. punktā ir noteikts, ka minēto regulu piemēro ar noteikumu, ka pasažieriem ir apstiprināta rezervācija uz konkrēto lidojumu vai gaisa pārvadātājs vai ceļojuma rīkotājs pasažierus tā lidojuma vietā, uz kuru tie bija rezervējuši biļetes, ir pārcēlis uz citu lidojumu neatkarīgi no iemesla.
No šīs tiesību normas izriet, ka Regula Nr. 261/2004 ir piemērojama tostarp situācijā, kurā gaisa pārvadātājs aviopasažieri pēc viņa rezervētā lidojuma atcelšanas ir pārcēlis uz lidojumu uz viņa galamērķi ar mainītu maršrutu.
Ir jākonstatē, ka Regulā Nr. 261/2004 nav ietverta neviena tiesību norma, kuras mērķis būtu ierobežot tādā maršruta maiņas situācijā kā pamatlietā aplūkotā esošu pasažieru tiesības, tostarp potenciāli ierobežot viņu tiesības saņemt kompensāciju.
No minētā izriet, ka saskaņā ar šī sprieduma 23. punktā minēto judikatūru aviopasažieris, kurš pēc tam, kad ir piekritis lidojumam ar mainītu maršrutu, ko pēc viņa lidojuma atcelšanas viņam ir piedāvājis gaisa pārvadātājs, savu galamērķi ir sasniedzis trīs vai vairāk stundu pēc ielidošanas laika, kādu lidojumam ar mainītu maršrutu sākotnēji bija paredzējis šis gaisa pārvadātājs, ir tiesības saņemt kompensāciju.
Šo interpretāciju it īpaši apstiprina vēl divi apsvērumi.
Pirmkārt, no Regulas Nr. 261/2004 2. apsvēruma izriet, ka tās mērķis ir novērst nopietnas problēmas un sarežģījumus, ko izraisa iekāpšanas atteikums, lidojuma atcelšana vai ilga kavēšanās.
Pasažieri, kuri ir piedzīvojuši tādu lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos kā pamatlietā aplūkotā, ar šādiem sarežģījumiem ir saskārušies gan saistībā ar viņu sākotnēji rezervētā lidojuma atcelšanu, gan vēlāk viņu lidojuma ar mainītu maršrutu ilgās kavēšanās dēļ. Līdz ar to mērķim novērst šīs nopietnās problēmas un sarežģījumus atbilstoši ir piešķirt šiem pasažieriem tiesības saņemt kompensāciju saistībā ar katru no šiem secīgajiem sarežģījumiem.
Otrkārt, šādā situācijā, ja uz gaisa pārvadātāju neattiektos pienākums izmaksāt attiecīgajiem pasažieriem kompensāciju, tam ar Regulas Nr. 261/2004 8. panta 1. punktu noteiktā pienākuma sniegt atbalstu neievērošana paredzētajos apstākļos neradītu sekas. Tā kā pienākumam izmaksāt kompensāciju neapstrīdami ir stimulējoša ietekme uz minēto pārvadātāju attiecībā uz šī atbalsta faktisko īstenošanu, šādu seku neesamība izraisītu to, ka tiktu apdraudēta pasažieru tiesību mainīt maršrutu ievērošana, kas būtu pretrunā šīs regulas 1. apsvērumā noteiktajam augsta līmeņa aizsardzības mērķim.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz pirmo jautājumu ir jāatbild, ka Regula Nr. 261/2004, un it īpaši tās 7. panta 1. punkts, ir jāinterpretē tādējādi, ka aviopasažieris, kurš ir saņēmis kompensāciju lidojuma atcelšanas dēļ un ir piekritis viņam piedāvātajam lidojumam ar mainītu maršrutu, var pretendēt uz kompensācijas piešķiršanu lidojuma ar mainītu maršrutu kavēšanās dēļ, ja šī kavēšanās sasniedz tādu stundu skaitu, kas dod tiesības uz kompensāciju, un lidojumam ar mainītu maršrutu un atceltajam lidojumam ir viens un tas pats apkalpojošais gaisa pārvadātājs.
Par otro jautājumu
Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Regulas Nr. 261/2004 5. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gaisa pārvadātājs, lai atbrīvotos no sava pienākuma izmaksāt kompensāciju, var atsaukties uz “ārkārtējiem apstākļiem” šīs tiesību normas izpratnē, kurus ir izraisījis tā sauktās
on condition
detaļas – t.i., detaļas, kas tiek aizstāta tikai iepriekšējās detaļas bojājuma dēļ, – bojājums, ja tas vienmēr krājumā glabā nomaiņas detaļu.
Iesākumā ir jānorāda, kā ir atgādināts Tiesas Ieteikumu valstu tiesām par prejudiciālās tiesvedības ierosināšanu (
OV 2018, C 257, 1. lpp.
) 11. punktā, ka, lai gan sprieduma pasludināšanai Tiesa noteikti ņem vērā pamatlietas tiesiskos un faktiskos apstākļus, kā tos ir definējusi iesniedzējtiesa lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu, tā pati nepiemēro Savienības tiesības šajā strīdā. Lemjot par Savienības tiesību interpretāciju vai spēkā esamību, Tiesa cenšas sniegt lietderīgu atbildi pamatlietas atrisināšanai, tomēr tieši iesniedzējtiesai no šīs atbildes ir jāizdara konkrēti secinājumi.
Ņemot vērā tieši šos ieteikumus, Tiesa centīsies iesniedzējtiesai sniegt visu lietderīgo informāciju tajā izskatāmās lietas atrisināšanai.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka saskaņā ar Regulas Nr. 261/2004 5. panta 3. punktu, lasot to minētās regulas 14. un 15. apsvēruma gaismā un atkāpjoties no šī panta 1. punkta noteikumiem, gaisa pārvadātājs ir atbrīvots no sava pienākuma izmaksāt pasažieriem kompensācijas saskaņā ar šīs regulas 7. pantu, ja tas var pierādīt, ka lidojuma atcelšanu vai arī trīs vai vairāk stundu ilgu kavēšanos ir izraisījuši “ārkārtēji apstākļi”, no kuriem nevarētu izvairīties pat tad, ja tiktu veikti visi iespējamie pasākumi, vai šādu apstākļu iestāšanās gadījumā tas ir veicis situācijai atbilstošus pasākumus, izmantojot visus tā rīcībā esošos personāla vai materiālos un finanšu resursus, lai izvairītos no tā, ka tas izraisa attiecīgā lidojuma atcelšanu vai ilgu kavēšanos (spriedums, 2019. gada 26. jūnijs, Moens,
C‑159/18
,
EU:C:2019:535
,
15.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru kā “ārkārtēji apstākļi” Nr. 261/2004 5. panta 3. punkta izpratnē var tikt kvalificēti notikumi, kas sava rakstura vai cēloņa dēļ nav tipiski attiecīgā gaisa pārvadātāja normālai darbībai un ir ārpus tā faktiskās kontroles, turklāt šie divi nosacījumi ir kumulatīvi (spriedumi, 2019. gada 4. aprīlis, Germanwings,
C‑501/17
,
EU:C:2019:288
,
20.
punkts, un 2019. gada 26. jūnijs, Moens,
C‑159/18
,
EU:C:2019:535
,
16.
punkts).
To paturot prātā, tehniski bojājumi, kas ir tipiski gaisa kuģu apkopei, paši par sevi principā nevar būt “ārkārtēji apstākļi” šīs regulas 5. panta 3. punkta izpratnē (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2008. gada 22. decembris, Wallentin‑Hermann,
C‑549/07
,
EU:C:2008:771
,
25.
punkts).
Tiesa ir paudusi uzskatu, ka gaisa pārvadātāji, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos notiek gaisa pārvadājumi, un gaisa kuģu tehniskās sarežģītības līmeni, regulāri sastopas ar šādiem bojājumiem (spriedums, 2019. gada 4. aprīlis, Germanwings,
C‑501/17
,
EU:C:2019:288
,
22.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Konkrētāk, ārkārtējs apstāklis nav dažu gaisa kuģa detaļu priekšlaicīgs, pat pēkšņs bojājums, jo tas principā ir nesaraujami saistīts ar lidaparāta darbības sistēmu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2019. gada 4. aprīlis, Germanwings,
C‑501/17
,
EU:C:2019:288
,
21.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Šķiet, ka tādas tā sauktās
on condition
detaļas kā pamatlietā aplūkotā – kuru gaisa pārvadātājs ir bijis gatavs nomainīt, vienmēr krājumā glabādams nomaiņas detaļu, – bojājums atbilstoši šī sprieduma 38. punktā atgādinātajai Tiesas judikatūrai ir notikums, kas sava rakstura vai cēloņa dēļ ir tipisks minētā gaisa pārvadātāja normālai darbībai un nav ārpus tā faktiskās kontroles, ja vien šāds bojājums nav nesaraujami saistīts ar lidaparāta darbības sistēmu, bet tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz otro jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 261/2004 5. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gaisa pārvadātājs, lai atbrīvotos no sava pienākuma izmaksāt kompensāciju, nevar atsaukties uz “ārkārtējiem apstākļiem” šīs tiesību normas izpratnē, kurus ir izraisījis tā sauktās
on condition
detaļas – t.i., detaļas, kas tiek aizstāta tikai iepriekšējās detaļas bojājuma dēļ, – bojājums, ja tas vienmēr krājumā glabā nomaiņas detaļu, izņemot gadījumu, kurš ir jāpārbauda iesniedzējtiesai, kad šāds bojājums ir notikums, kas sava rakstura vai cēloņa dēļ nav tipisks minētā gaisa pārvadātāja normālai darbībai un ir ārpus tā faktiskās kontroles, tomēr ņemot vērā, ka tad, ja šis bojājums principā ir nesaraujami saistīts ar lidaparāta darbības sistēmu, tas par šādu notikumu nav jāuzskata.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:

1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91, un it īpaši tās 7. panta 1. punkts, ir jāinterpretē tādējādi, ka aviopasažieris, kurš ir saņēmis kompensāciju lidojuma atcelšanas dēļ un ir piekritis viņam piedāvātajam lidojumam ar mainītu maršrutu, var pretendēt uz kompensācijas piešķiršanu lidojuma ar mainītu maršrutu kavēšanās dēļ, ja šī kavēšanās sasniedz tādu stundu skaitu, kas dod tiesības uz kompensāciju, un lidojumam ar mainītu maršrutu un atceltajam lidojumam ir viens un tas pats apkalpojošais gaisa pārvadātājs.

2)
Regulas Nr. 261/2004 5. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gaisa pārvadātājs, lai atbrīvotos no sava pienākuma izmaksāt kompensāciju, nevar atsaukties uz “ārkārtējiem apstākļiem” šīs tiesību normas izpratnē, kurus ir izraisījis tā sauktās
on condition
detaļas – t.i., detaļas, kas tiek aizstāta tikai iepriekšējās detaļas bojājuma dēļ, – bojājums, ja tas vienmēr krājumā glabā nomaiņas detaļu, izņemot gadījumu, kurš ir jāpārbauda iesniedzējtiesai, kad šāds bojājums ir notikums, kas sava rakstura vai cēloņa dēļ nav tipisks minētā gaisa pārvadātāja normālai darbībai un ir ārpus tā faktiskās kontroles, tomēr ņemot vērā, ka tad, ja šis bojājums principā ir nesaraujami saistīts ar lidaparāta darbības sistēmu, tas par šādu notikumu nav jāuzskata.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – somu.