CELEX: 62017CJ0367
Előzetes döntéshozatal
Mezőgazdaság
510/2006/EK rendelet
A 4. cikk (2) bekezdésének e) pontja
1151/2012/EU rendelet
A 7. cikk (1) bekezdésének e) pontja
Földrajzi jelzések és eredetmegjelölések oltalma
A termékleírás módosítása iránti kérelem
A Fekete‑erdő (Németország) vidékéről származó sonka (»Schwarzwälder Schinken«)
Az előállítási területen való csomagolásra vonatkozó kikötések
Az 510/2006/EK rendelet vagy az 1151/2012/EU rendelet alkalmazhatósága

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20‑i 510/2006/EK tanácsi rendelet (
HL 2006. L 93., 12. o.
), illetve a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21‑i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (
HL 2012. L 343., 1. o.
; helyesbítés:
HL 2013. L 55., 27. o.
) értelmezésére irányul.
E kérelmet az S nevű egyesület és az EA, EB és EC között a Deutsches Patent‑ und Markenamt (német szabadalmi és védjegyhivatal, a továbbiakban: DPMA) azon határozata tárgyában folyó peres eljárásban terjesztették elő, amellyel ez utóbbi elutasította az S által benyújtott azon kérelmet, amely a „Schwarzwälder Schinken” (fekete‑erdei sonka) oltalom alatt álló földrajzi jelzés (a továbbiakban: OFJ) termékleírásának módosítására irányult, a szeletelésre és a csomagolásra vonatkozó iránymutatások tekintetében.
Jogi háttér
Az 510/2006 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének e) pontja értelmében:
„A termékleírásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
[…]
e)
a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer előállítási módjának, adott esetben az autentikus és változatlan helyi előállítási módnak a meghatározása, valamint a csomagolásra vonatkozó adatok, amennyiben az 5. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmező csoportosulás úgy dönt, és megindokolja, hogy a csomagolásnak a meghatározott földrajzi területen kell történnie a minőség megőrzése, vagy a származás garantálása vagy pedig az ellenőrzés biztosítása érdekében.”
E rendelet 5. cikke (1) bekezdésének első és második albekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Bejegyzés iránti kérelem benyújtására kizárólag csoportosulás jogosult.
E rendelet alkalmazásában »csoportosulás« – tekintet nélkül annak jogi formájára vagy összetételére – az ugyanazon mezőgazdasági termékkel vagy élelmiszerrel foglalkozó termelők vagy feldolgozók társulása. A csoportosulásban egyéb érdekelt felek is részt vehetnek. Természetes vagy jogi személyek a 16. cikk c) pontjában említett részletes szabályoknak megfelelően ismerhetők el csoportosulásként.”
Az 510/2006 rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 14‑i 1898/2006/EK bizottsági rendelet (
HL 2006. L 369., 1. o.
; helyesbítés:
HL 2007. L 106., 76. o.
) 8. cikke kimondja:
„Amennyiben a kérelmező csoportosulás a termékleírásban meghatározza, hogy a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti csomagolásának a meghatározott földrajzi területen kell történnie, az áruk szabad mozgásának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának a konkrét termékre vonatkozó ilyen korlátozását igazolni kell.”
Az 510/2006 rendeletet 2013. január 3‑i hatállyal hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1151/2012 rendelet.
Az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának szövege a következő:
„(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek vagy [OFJ‑nek] meg kell felelnie a legalább a következőket tartalmazó termékleírásnak:
[…]
e)
a termék előállítási módjának, valamint – adott esetben – az autentikus és egységes helyi előállítási módszereknek a leírása, valamint a csomagolásra vonatkozó adatok feltüntetése, amennyiben a kérelmező csoportosulás – az uniós jogot, különösen az áruk szabad mozgására és a szolgáltatások szabad nyújtására vonatkozó jogszabályokat is figyelembe véve – úgy dönt, és azt a konkrét termékre vonatkozóan megfelelően megindokolja, hogy a minőség megőrzése, a származás garantálása vagy az ellenőrzés biztosítása érdekében a csomagolásnak is a meghatározott földrajzi területen kell történnie.”
Az alapügy tényállása és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
Az S kérelme alapján a „Schwarzwälder Schinken” megnevezés 1997. január 25‑e óta OFJ‑ként van bejegyezve.
2005. március 23‑i kérelmével az S kérelmet nyújtott be a DPMA‑hoz, amely kérelemben – a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 1992. július 14‑i 2081/92/EGK tanácsi rendelet (
HL 1992. L 208., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 13. kötet, 4. o.) 9. cikke alapján – a „Schwarzwälder Schinken” OFJ termékleírásának módosítását kérte, annak több pontját illetően.
E módosítási kérelem vizsgálata céljából a DPMA 3.2. védjegyosztálya szakvéleményeket kért be az erre szakosodott és érdekelt szervezetektől.
A szóban forgó szakvélemények kézhezvételét követően, e szakvéleményeket figyelembe véve, az S a DPMA‑hoz 2007. február 15‑én érkezett, 2007. február 13‑i beadványával újabb kérelmet nyújtott be a termékleírás módosítása iránt.
E kérelemmel szemben három felszólalást nyújtottak be, amelyek közül az egyiket a jelen eljárásban észrevételeket benyújtó EC terjesztette elő. Az EC egy hústermék‑forgalmazó nagyvállalkozás, amely jelenleg az előállítási területen kívül végzi a „Schwarzwälder Schinken” szeletelését és csomagolását.
2008. december 5‑i határozatával a DPMA elutasította a termékleírás módosítása iránti kérelmet abban a részében, amelyben az a szeletelésre és a csomagolásra vonatkozó iránymutatásokra vonatkozott, azzal az indokkal, hogy e kérelem nem tartotta tiszteletben az 510/2006 rendelet rendelkezéseit.
Az S ezt követően keresetet indított a DPMA említett módosítási kérelmet elutasító határozatának megváltoztatása iránt.
2011. október 13‑i határozatával a Bundespatentgericht (szövetségi szabadalmi bíróság, Németország) hatályon kívül helyezte a DPMA határozatát, és úgy ítélte meg, hogy a termékleírás módosítása iránti kérelem tiszteletben tartotta az 510/2006 rendelet követelményeit.
Az EC e határozattal szemben jogorvoslati kérelmet nyújtott be a Bundesgerichtshofhoz (szövetségi legfelsőbb bíróság, Németország).
2014. április 3‑i végzésével a Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság) hatályon kívül helyezte a kérdést előterjesztő bíróság 2011. október 13‑i határozatát, és az ügyet visszautalta a kérdést előterjesztő bíróság elé.
E körülmények között határozott úgy a Bundespatentsgericht (szövetségi szabadalmi bíróság), hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Az illetékes nemzeti hatósághoz (a jelen ügyben: [DPMA]) 2007. február 15‑én egy OFJ termékleírásának arra irányuló módosítása iránt benyújtott kérelemről, hogy a termék (a jelen ügyben: Schwarzwälder Schinken) szeletelése és csomagolása kizárólag az előállítási területen történhet meg, a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos 510/2006 rendelet vagy a határozathozatal időpontjában hatályos 1151/2012 rendelet alapján kell‑e határozatot hozni?
2)
Amennyiben a határozatot a jelenleg hatályos 1151/2012 rendelet alapján kell meghozni:
1.a)
Az a körülmény, hogy a termék további feldolgozás (szeletelés és csomagolás) céljából más területre történő szállításának szakszerűtlen volta káros hatással lehet az autentikus ízre, az autentikus minőségre és az eltarthatóságra, a termék minőségbiztosítása szempontjából az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett, a konkrét termékre vonatkozó megfelelő indokot jelent‑e arra, hogy a szeletelés és a csomagolás kizárólag az előállítási területen történhessen meg?
1.b)
A termékleírás szeletelésre és csomagolásra vonatkozó azon előírásai, amelyek nem lépnek túl az alkalmazandó élelmiszer‑higiéniai követelményeken, a termék minőségbiztosítása szempontjából az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett, a konkrét termékre vonatkozó megfelelő indokot jelentenek‑e arra, hogy a szeletelés és a csomagolás kizárólag az előállítási területen történhessen meg?
2.a)
Főszabály szerint az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett, a konkrét termékre vonatkozó megfelelő indoknak tekinthető‑e az OFJ termékleírásában meghatározott azon előírásra, amely szerint a szeletelés és csomagolás kizárólag az előállítási területen történhet meg, az, hogy az előállítási területen (az előállítók) ez esetben e tekintetben lehetséges ellenőrzés(e) (az 1151/2012 rendelet 36. cikke (3) bekezdésének a) pontjával és 37. cikkével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének g) pontja) alaposabb ellenőrzést és általában nagyobb mértékű garanciát biztosít, mint az 1151/2012 rendelet 38. cikkével összefüggésben értelmezett 36. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti (a visszaélésekkel kapcsolatos) ellenőrzés?
2.b)
A [2.a) pontban szereplő] alkérdésre adandó nemleges válasz esetén:
Eltérő értékelés indokolt‑e akkor, ha a termék esetében egy országos szinten is nagymértékben keresett termékről van szó, amelynek szeletelésére és csomagolására az előállítási területen kívül jelentős mennyiségben kerül sor, még ha az OFJ 1151/2012 rendelet 13. cikke szerinti visszaélésszerű használatának konkrét esetekben történő megállapítására ez idáig nem került is sor?
3.
Az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett, a konkrét termékre vonatkozó megfelelő indoknak tekinthető‑e az OFJ termékleírásában meghatározott azon előírásra, amely szerint a szeletelés és csomagolás kizárólag az előállítási területen történhet meg, az, hogy máskülönben a feldolgozott termék nyomonkövethetősége nem megfelelően biztosított?
Ezzel összefüggésben jelentőséggel bír‑e az a körülmény, hogy
a)
az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek [(
HL 2002. L 31, 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 463. o.)] a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állati eredetű élelmiszerek nyomonkövethetőségével kapcsolatban megállapított követelményeiről szóló, 2011. szeptember 19-i 931/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelettel [(
HL 2011. L 242, 2. o.
)] összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdése alapján biztosítani kell az élelmiszerek, különösen az állati eredetű élelmiszerek nyomonkövethetőségét;”
b)
a termék nyomonkövethetőségét a termék további feldolgozójának jogilag önkéntes, gyakorlatilag azonban kötelező magán biztosítási rendszerben való részvétele útján biztosítani kell?
4.
A 2.1)–2.3) kérdések valamelyikére adandó igenlő válasz esetén:
Elő lehet‑e vagy kell‑e írni az OFJ termékleírásában – a szeletelés és a csomagolás előállítási területre történő kötelező visszahelyezéséhez képest enyhébb eszközként –, hogy a termék előállítási területen kívüli székhellyel rendelkező további feldolgozójának e tekintetben alá kell vetnie magát a termékleírás alapján az előállítási területen ellenőrzésre jogosult hatóságok és szervek (az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének g) pontja) általi ellenőrzésnek?
3)
Amennyiben a határozatot az 510/2006 rendelet alapján kell meghozni (lásd az első kérdést), a kérdést előterjesztő bíróság kéri a 2) pontban előterjesztett kérdéseknek az 510/2006 rendelet, különösen e rendeletnek az […] 1898/2006 […] rendelet 8. cikkével és (8) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (2) bekezdésének e) pontja alapján történő megválaszolását.”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első kérdésről
Első kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra szeretne választ kapni, hogy egy olyan OFJ termékleírásának módosítása iránti kérelemmel kapcsolatos határozatra, mint az alapügy tárgyát képező OFJ, a kérelem benyújtásakor hatályos 510/2006 rendeletnek az 1898/2006 rendelet 8. cikkével együttesen értelmezett 4. cikke (2) bekezdésének e) pontja az irányadó, vagy pedig az e határozat meghozatalakor hatályos 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésnek e) pontja. Lévén, hogy e rendelkezések lényegében azonosak, az első kérdésre nem szükséges választ adni.
A második és a harmadik kérdés
Második és harmadik kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra szeretne választ kapni, hogy az 510/2006 rendeletnek az 1898/2006 rendelet 8. cikkével együttesen értelmezett 4. cikke (2) bekezdésének e) pontját, illetve az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy az olyan OFJ‑vel tanúsított termékeknek az előállítási területen történő csomagolására vonatkozó követelményt, mint amilyen a „Schwarzwälder Schinken” is, az említett cikk alapján igazoltnak kell tekinteni, ha az a célja, hogy elkerülje annak a kockázatát, hogy az e területen kívülre történő szállítás, ott történő szeletelés vagy csomagolás kihatással legyen a termék minőségére, garantálja az adott területen végzett ellenőrzések lehető legnagyobb fokú hatékonyságát és biztosítsa a terméknek az európai szabályozás által megkövetelt jobb nyomonkövethetőségét.
Az 510/2006 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének e) pontja előírja, hogy a termékleírásnak tartalmaznia kell „a csomagolásra vonatkozó adatok[at], amennyiben a […] kérelmező csoportosulás úgy dönt, és megindokolja, hogy a csomagolásnak a meghatározott földrajzi területen kell történnie a minőség megőrzése, vagy a származás garantálása vagy pedig az ellenőrzés biztosítása érdekében”, az 1898/2006 rendelet 8. cikke pedig kimondja, hogy „[a]mennyiben a kérelmező csoportosulás a termékleírásban meghatározza, hogy a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti csomagolásának a meghatározott földrajzi területen kell történnie, az áruk szabad mozgásának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának a konkrét termékre vonatkozó ilyen korlátozását igazolni kell”.
Ezenfelül az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében az OFJ termékleírásának tartalmaznia kell „a csomagolásra vonatkozó adatok feltüntetés[ét], amennyiben a kérelmező csoportosulás – az uniós jogot, különösen az áruk szabad mozgására és a szolgáltatások szabad nyújtására vonatkozó jogszabályokat is figyelembe véve – úgy dönt, és azt a konkrét termékre vonatkozóan megfelelően megindokolja, hogy a minőség megőrzése, a származás garantálása vagy az ellenőrzés biztosítása érdekében a csomagolásnak is a meghatározott földrajzi területen kell történnie”.
E rendelkezés szerint a valamely OFJ‑vel jelölt terméknek egy meghatározott földrajzi területen történő csomagolására vonatkozó követelmény célja az említett termék minőségének megőrzése, származásának garantálása vagy ellenőrzésének biztosítása lehet.
Ezenfelül emlékeztetni kell arra, hogy az uniós jogalkotás általános irányvonala a közös agrárpolitika keretein belül a termékek minőségének előtérbe helyezésére irányul, e termékek hírnevének javítása céljából, többek között az eredetmegjelölések alkalmazásának köszönhetően, amelyek különleges oltalomban részesülnek. E jogalkotás célja ezenfelül az, hogy teljesítse a fogyasztók elvárásait a minőségi és meghatározott földrajzi területről származó termékek tekintetében, valamint megkönnyítse, hogy a termelők a minőség javítására irányuló erőfeszítéseikért cserében egyenlő versenyfeltételek mellett magasabb jövedelemhez juthassanak (lásd ebben az értelemben: 2011. március 3‑iKakavetsos‑Fragkopoulos ítélet,
C‑161/09
,
EU:C:2011:110
,
34.
pont).
Egyébként egy olyan termékleírás, amely az OFJ alkalmazhatóságát többek között ahhoz a feltételhez köti, hogy a sonka szeletelése és csomagolása is az előállítási területen kell történjen, arra irányul, hogy lehetővé tegye ezen OFJ jogosultjai számára az e termék egyik lehetséges piaci megjelenítéséhez szükséges nagy fokú szakértelem megőrzését. A termékleírás által megfogalmazott ezen feltétel célja a termék minőségének és eredetiségének, következésképpen az OFJ hírnevének nagyobb fokú biztosítása, amelyekért annak jogosultjai teljeskörűen és együttesen viselik a felelősséget (lásd ebben az értelemben: 2003. május 20‑iConsorzio del Prosciutto di Parma és Salumificio S. Rita ítélet,
C‑108/01
,
EU:C:2003:296
,
65.
pont).
Ebben az összefüggésben az olyan feltételt, mint az alapügy tárgyát képező feltétel, a szabad mozgásra gyakorolt korlátozó hatásai ellenére az uniós joggal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, amennyiben bizonyítják, hogy az a kérdéses termék minősége megőrzésének, származása garantálásának, illetve ezen OFJ termékleírása ellenőrzésének biztosításához szükséges és arányos eszközt képez (lásd ebben az értelemben: 2003. május 20‑iConsorzio del Prosciutto di Parma és Salumificio S. Rita ítélet,
C‑108/01
,
EU:C:2003:296
,
66.
pont).
A jelen esetben a kérdést előterjesztő bíróság hangsúlyozza, hogy ami a kérdéses termék minőségére a szakszerűtlen szállítás révén gyakorolt kihatás kockázatát illeti, e kockázat valamennyi termék esetében fennáll, függetlenül attól, hogy azokat OFJ feltüntetésével vagy anélkül forgalmazzák, és az S nem szolgált pontos leírással arra vonatkozóan, hogy milyen szállítási mód lenne alkalmas az e termékre gyakorolt esetleges kihatások megelőzésére.
E tekintetben, mivel egy OFJ‑vel jelölt termék meghatározott földrajzi területen történő csomagolására vonatkozó követelmény célja többek között e termék minőségének megőrzése, e követelménynek csak akkor van jelentősége, ha az említett termék előállítási területén kívül történő csomagolása fokozott veszélyt jelentene ugyanezen termék minőségére nézve, és nincs jelentősége, ha a többi hasonló termék ugyanilyen veszélynek van kitéve.
Ezenfelül az a körülmény, hogy az S által a szeletelést és a csomagolást illetően benyújtott leírások a sonkakereskedelem ágazatában szokásosak, vagyis nem tartalmaznak többletkövetelményt a hatályos élelmiszer‑higiéniai előírásokhoz képest, önmagában nem erősíti meg, de nem is zárja ki azt, hogy egy OFJ‑vel tanúsított termék előállítási területen kívüli csomagolása esetén e veszélyek megnövekednének.
Viszont, ami azt a körülményt illeti, hogy a Bizottság a határozataiban esetleg korábban elfogadott más hasonló termékek tekintetében hasonló érveken alapuló termékleírásokat, hangsúlyozni kell, hogy a kérdést előterjesztő bíróság nem köteles a Bizottság korábbi döntéshozatali gyakorlatára figyelemmel vizsgálni, hogy az előterjesztett érvek igazolják‑e az alapügy tárgyát képező termék meghatározott földrajzi területen történő csomagolását.
Ami a termék nyomonkövethetőségének biztosítására irányuló célt illeti, az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az derül ki, hogy az S ezen érvre általános jelleggel hivatkozott, mindenféle részletesebb indokolás nélkül, és ezt követően nem bizonyította, hogy az előállítási területen történő csomagolás szükséges lenne a termék származásának garantálásához.
Végül, ami a termékleírásban szereplő követelmények betartása hatékony ellenőrzésének biztosítására irányuló célt illeti, az S arra hivatkozik, hogy az ellenőrzések hatékonysága általában jobban biztosítható az előállítási területen olyan esetben, amikor valamely olyan terméket, mint az alapügy tárgyát képező termék, túlnyomó részben e földrajzi területen kívül értékesítenek.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a 2003. május 20‑iConsorzio del Prosciutto di Parma és Salumificio S. Rita ítéletben (
C‑108/01
,
EU:C:2003:296
,
69.
,
74.
és
75.
pont) a Bíróság megállapította, hogy olyan körülmények esetén, amikor az említett ügy tárgyát képező termékre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) termékleírása tartalmazza a szeletelés és a csomagolás különféle szakaszait, amelyek igen pontosan meghatározott technikai beavatkozásokon és ellenőrzéseken alapulnak az eredetiséget, a minőséget, a higiéniát és a címkézést illetően, és amelyek közül némelyek különleges szakértelmet igényelnek, az előállítási területen kívül végzett ellenőrzések alacsonyabb szintű garanciát nyújtanának e termék minőségét és eredetiségét illetően, mint az előállítási területen a termékleírás által előírt eljárás betartásával végzett ellenőrzések.
Különösen ez az eset olyankor, amikor a termékleírás az alapos és rendszeres ellenőrzést olyan szakemberekre bízza, akik különleges szakismeretekkel rendelkeznek a szóban forgó termék jellemzőit illetően, és ennélfogva nehezen képzelhető el, hogy ezen ellenőrzéseket a többi tagállamban hatékonyan elő lehetne írni (lásd ebben az értelemben: 2003. május 20‑iConsorzio del Prosciutto di Parma és Salumificio S. Rita ítélet,
C‑108/01
,
EU:C:2003:296
,
75.
pont).
A jelen esetben, még ha a „Schwarzwälder Schinken” OFJ‑vel jelölt sonka termékleírása tartalmaz is olyan részletes leírásokat, amelyeket e termék szeletelése és csomagolása során követni kell, és e terméket túlnyomó részben az előállítási területen kívül értékesítik is, e leírásokat a kérdést előterjesztő bíróság olyanoknak tekinti, mint amelyek a sonkakereskedelem ágazatában szokásosak, illetve olyanoknak, amelyek nem tartalmaznak többletkövetelményt a hatályos élelmiszer‑higiéniai előírásokhoz képest.
A fenti megfontolások összességére tekintettel az 510/2006 rendeletnek az 1898/2006 rendelet 8. cikkével együttesen értelmezett 4. cikke (2) bekezdésének e) pontját, illetve az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontját úgy kell értelmezni, hogy a valamely OFJ‑vel jelölt terméknek az előállítási területen történő csomagolására vonatkozó követelményt az említett 4. cikk (2) bekezdésének e) pontja alapján igazoltnak kell tekinteni, ha az a termék minősége megőrzésének, származása garantálásának vagy az OFJ termékleírásában foglaltak ellenőrzése biztosításának szükséges és arányos eszközét képezi. A nemzeti bíróság feladata értékelni, hogy a „Schwarzwälder Schinken” az OFJ‑t illetően e követelményt a fent említett célok valamelyike kellőképpen igazolja‑e.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:

A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20‑i 510/2006/EK tanácsi rendeletnek – az 510/2006 rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 14‑i 1898/2006/EK bizottsági rendelet 8. cikkével együttesen értelmezett – 4. cikke (2) bekezdésének e) pontját, valamint a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21‑i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének e) pontját úgy kell értelmezni, hogy a valamely oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel jelölt terméknek az előállítási területen történő csomagolására vonatkozó követelményt az említett 4. cikk (2) bekezdésének e) pontja alapján igazoltnak kell tekinteni, ha az a termék minősége megőrzésének, származása garantálásának vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírásában foglaltak ellenőrzése biztosításának szükséges és arányos eszközét képezi. A nemzeti bíróság feladata értékelni, hogy a „Schwarzwälder Schinken” oltalom alatt álló földrajzi jelzést illetően e követelményt a fent említett célok valamelyike kellőképpen igazolja‑e.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.