CELEX: 62019CJ0184
Predhodno odločanje
Direktivi 92/83/EGS in 92/84/EGS
Trošarinske stopnje za vino in mirne fermentirane pijače, ki niso vino ali pivo
Diferencirane trošarinske stopnje
Načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago členov 7, 11 in 15 Direktive Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 206), člena 5 Direktive Sveta 92/84/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 9, zvezek 1, str. 213) ter načel pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj.
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Hecta Viticol SRL na eni strani ter Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor (nacionalna agencija davčne uprave – generalna direkcija za obravnavanje pritožb, Romunija) (v nadaljevanju: ANAF), Biroul Vamal de Interior Buzău (notranji carinski urad v Buzăuu, Romunija) in Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Galaţi (regionalna generalna direkcija za javne finance v Galaţiju, Romunija) na drugi zaradi odločbe, s katero je bila družbi SC Principal Company SA, katere pravna naslednica je družba Hecta Viticol, odmerjena trošarina.
Pravni okvir
Pravo Unije
Direktiva 92/83
V skladu s tretjo uvodno izjavo Direktive 92/83 „je zaradi pravilnega delovanja notranjega trga treba določiti skupne opredelitve za vse [izdelke, na katere se nanaša ta direktiva]“.
V deseti uvodni izjavi navedene direktive je navedeno, da „morajo države članice praviloma obdavčiti po enotni trošarinski stopnji hektoliter končnega izdelka vseh mirnih vin in drugih mirnih fermentiranih pijač in po enotni trošarinski stopnji hektoliter končnega izdelka penečih vin in penečih fermentiranih pijač“.
V zvezi s tem je v Direktivi 92/83 opredeljenih pet kategorij izdelkov, pri čemer se za vsako izmed njih uporabijo upoštevne določbe, in sicer določbe oddelka I te direktive za „pivo“, določbe oddelka II te direktive za „vino“, določbe oddelka III te direktive za „fermentirane pijače, razen vina in piva“, določbe oddelka IV te direktive za „vmesne izdelke“ in določbe oddelka V te direktive za „etilni alkohol“.
Člena 7 in 9 Direktive 92/83 spadata v njen oddelek II, naslovljen „vino“.
Člen 7 te direktive določa:
„1.   Države članice vino obdavčijo s trošarino v skladu s to direktivo.
2.   Države članice določijo svoje stopnje v skladu z Direktivo 92/84/EGS.“
V skladu s členom 8 Direktive 92/83 je treba glede vina razlikovati med „mirnim vinom“ in „penečim vinom“.
Člen 9(2) te direktive določa:
„Razen v primerih iz odstavkov 3 in 4, države članice vse izdelke, ki so zavezani plačilu trošarine za mirno vino obdavčijo po enaki trošarinski stopnji. Podobno obdavčijo po enaki trošarinski stopnji izdelke, ki so zavezani plačilu trošarine za peneče vino. Tako mirno kot peneče vino lahko obdavčijo po enaki trošarinski stopnji.“
Členi 11, 13 in 15 navedene direktive spadajo v njen oddelek III, ki se nanaša na „fermentirane pijače, razen vina in piva“.
Člen 11 te direktive določa:
„1.   Države članice fermentirane pijače, razen vina in piva (druge fermentirane pijače) obdavčijo s trošarino v skladu s to direktivo.
2.   Države članice določijo svoje stopnje v skladu z Direktivo 92/84/EGS.“
V skladu s členom 12 Direktive 92/83 je treba glede fermentiranih pijač, ki niso vino ali pivo, razlikovati med „drugimi mirnimi fermentiranimi pijačami“ in „drugimi penečimi fermentiranimi pijačami“.
Člen 13(2) te direktive določa:
„Razen v primerih iz odstavka 3, države članice vse izdelke, ki so zavezani plačilu trošarine od drugih mirnih fermentiranih pijač[,] obdavčijo po enaki trošarinski stopnji. Podobno obdavčijo po enaki trošarinski stopnji vse izdelke, zavezane plačilu trošarine od drugih penečih fermentiranih pijač. Po enaki trošarinski stopnji lahko obdavčijo mirne fermentirane pijače in druge peneče fermentirane pijače.“
Člen 15 Direktive 92/83 določa:
„Za uporabo Direktive 92/84/EGS in Direktive [Sveta 92/12/EGS z dne 25. februarja 1992 o splošnem režimu za trošarinske proizvode in o skladiščenju, gibanju in nadzoru takih proizvodov (UL, posebna izdaja v slovenščini. poglavje 9. zvezek 1. str. 179)] ‚vino‘ šteje kot izraz, ki se uporablja tudi za druge fermentirane pijače, kakor jih opredeljuje ta oddelek.“
Direktiva 92/84
Člen 5 Direktive 92/84 določa:
„Od 1. januarja 1993 je najnižja trošarinska stopnja za vino:
–
za mirno vino 0 [EUR]
in
–
za peneče vino 0 [EUR]
na hektoliter izdelka.“
Romunsko pravo
Legea nr. 571/2003, privind Codul fiscal (zakon št. 571/2003 o davčnem zakoniku) z dne 22. decembra 2003 (
Monitorul Oficial al României
, del I, št. 927 z dne 23. decembra 2003) v različici, ki se uporabi za spor o glavni stvari (v nadaljevanju: davčni zakonik), v členu 206j, ki se nanaša na „vino“, določa:
„1.   Za namene tega poglavja izraz ‚vino‘ zajema:
(a)
mirno vino, ki zajema vse izdelke iz tarifnih oznak KN 2204 in 2205, razen penečega vina, kot je opredeljeno v točki (b), in katerega:
1.
vsebnost alkohola presega 1,2 % vol., vendar ne presega 15 % vol., če je ves alkohol v končnem izdelku dobljen izključno s fermentacijo; ali
2.
vsebnost alkohola presega 15 % vol., vendar ne presega 18 % vol., če ni oplemeniteno in če je ves alkohol v končnem izdelku dobljen izključno s fermentacijo;
(b)
peneče vino, ki zajema vse izdelke iz tarifnih oznak KN 220410, 22042110, 22042910 in 2205 ter:
1.
ki je v steklenicah s ‚šampanjskimi zamaški‘, pritrjenimi z žičnimi košaricami, ali ki ima povišan tlak zaradi ogljikovega dioksida v raztopini treh ali več barov;
2.
katerega vsebnost alkohola presega 1,2 % vol., vendar ne presega 15 % vol., če je ves alkohol v končnem izdelku dobljen izključno s fermentacijo.
[…]“
Člen 206k davčnega zakonika, ki se nanaša na „fermentirane pijače, razen piva in vina“, določa:
„1.   V tem poglavju so fermentirane pijače, razen piva in vina:
(a)
mirne fermentirane pijače iz tarifnih oznak KN 2204 in 2205, ki niso omenjene v členu 206j zgoraj, in izdelki iz tarifne oznake KN 220600, razen drugih penečih fermentiranih pijač v smislu točke (b) ter vseh izdelkov iz člena 206i, in katerih:
1.
vsebnost alkohola presega 1,2 % vol., vendar ne presega 10 % vol.; ali
2.
vsebnost alkohola presega 10 % vol., vendar ne presega 15 % vol., če je alkohol v izdelku dobljen izključno s fermentacijo;
(b)
peneče fermentirane pijače, uvrščene pod oznake KN 22060031, 22060039, 220410, 22042110, 22042910 in 2205, ki niso navedene v členu 206j in so v steklenicah s ‚šampanjskimi zamaški‘, pritrjenimi z žičnimi košaricami, ali ki imajo povišan tlak zaradi ogljikovega dioksida v raztopini treh ali več barov, ter katerih:
1.
vsebnost alkohola presega 1,2 % vol., vendar ne presega 13 % vol.; ali
2.
vsebnost alkohola presega 13 % vol., vendar ne presega 15 % vol., če je ves alkohol v končnem izdelku dobljen izključno s fermentacijo.
[…]“
Člen 206bb(1) davčnega zakonika določa:
„Vsak zavezanec za plačilo trošarine mora trošarino pravilno izračunati in jo plačati v proračun v roku, ki ga določa zakon, ter pristojnemu organu predložiti obračun trošarine v roku, ki ga določa zakon, v skladu z določbami tega poglavja in veljavne carinske zakonodaje.“
Pod naslovom VII priloge I k davčnemu zakoniku v različici, ki je veljala pred 1. julijem 2010, je bila v točki 3.1 za „mirne“ pijače iz kategorije „Fermentirane pijače, razen piva in vina“ določena trošarinska stopnja nič.
Člen I, točka 21, Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 54/2010, privind unele măsuri pentru combaterea evaziunii fiscale (izredna uredba vlade št. 54/2010 o ukrepih za preprečevanje davčne utaje) z dne 23. junija 2010 (
Monitorul Oficial al României
, del I, št. 421 z dne 23. junija 2010, v nadaljevanju: OUG št. 54/2010) določa, da je trošarinska stopnja za mirne fermentirane pijače, razen vina in piva, 100 EUR na hektoliter izdelka.
Člen IV(1) OUG št. 54/2010 določa, da ta določba začne veljati 1. julija 2010.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Po opravljenem davčnem pregledu je bilo 29. aprila 2011 ugotovljeno, da je družba SC Principal Company od 1. julija 2010 prodala 13.929.342 litrov mirnih fermentiranih pijač, ki niso vino ali pivo.
Ker je ta družba za to količino uporabila ničelno trošarinsko stopnjo, so davčni organi 3. maja 2011 na podlagi trošarinske stopnje, določene v členu I, točka 21, OUG št. 54/2010, izdali odmerno odločbo v višini 59.461.575 romunskih levov (RON) (približno 12.339.419 EUR).
Družba SC Principal Company je zoper to odločbo vložila ugovor, ki je bil z odločbo ANAF z dne 25. julija 2017 zavrnjen, potem ko je Curtea Constituţională (ustavno sodišče, Romunija) potrdilo ustavnost OUG št. 54/2010.
Družba Hecta Viticol, ki je od 14. junija 2013 pravna naslednica družbe SC Principal Company, je pri predložitvenem sodišču vložila tožbo za ugotovitev ničnosti te odločbe ANAF, odmerne odločbe z dne 3. maja 2011 in poročila o nadzoru z dne 29. aprila 2011.
Družba Hecta Viticol poudarja, da je bila do 1. julija 2010 za mirno vino in mirne fermentirane pijače, razen vina in piva, določena ničelna trošarinska stopnja. Od tega datuma pa je bila za mirne fermentirane pijače, razen vina in piva, določena trošarinska stopnja 100 EUR na hektoliter izdelka. Vendar naj bi bilo tako različno obravnavanje v nasprotju z določbami direktiv 92/83 in 92/84.
Poleg tega predložitveno sodišče navaja, da davčni zakonik določa načela davčne nevtralnosti, gotovosti obdavčitve in pravne varnosti. Neobstoj prehodne ureditve in začetek veljavnosti OUG št. 54/2010 deset dni po njeni objavi pa naj bi bila lahko v nasprotju s temi načeli.
V teh okoliščinah je Curtea de Apel București (pritožbeno sodišče v Bukarešti, Romunija) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali določbe členov 7, 11 in 15 Direktive […] 92/83[…] in določbe člena 5 Direktive […] 92/84[…] nasprotujejo določbam člena I, točka 21, in člena IV(1) [OUG št. 54/2010]?
2.
Ali načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj nasprotujeta ureditvi iz člena I, točka 21, in člena IV(1) [OUG št. 54/2010] v delu, v katerem določata spremembo trošarinske stopnje za mirne fermentirane pijače razen piva in vina?“
Pristojnost Sodišča
Romunska vlada trdi, prvič, da Sodišče ni pristojno za presojo skladnosti nacionalnega prava s pravom Unije in, drugič, da določbe prava Unije ne urejajo postopkovnih pravil za spremembo trošarinskih stopenj za alkoholne pijače, tako da so za določitev teh stopenj pristojne izključno države članice.
V zvezi s tem je treba na prvem mestu spomniti, da čeprav Sodišče v okviru postopka, začetega na podlagi člena 267 PDEU, ni pristojno za odločanje o združljivosti nacionalnega ukrepa s pravom Unije, pa lahko iz besedila vprašanj nacionalnega sodišča, ob upoštevanju podatkov, ki mu jih je to predložilo, razbere elemente v zvezi z razlago prava Unije, da bi temu sodišču omogočilo rešitev pravnega vprašanja, ki mu je predloženo (sodba z dne 17. julija 2008, ASM Brescia,
C‑347/06
,
EU:C:2008:416
, točka
).
Predložitvena odločba vsebuje navedbe, ki zadostujejo za ugotovitev, da so te zahteve izpolnjene, saj je predložitveno sodišče navedlo, da za odločitev o tem, ali sta člen I, točka 21, in člen IV(1) OUG št. 54/2010 skladna s pravom Unije, potrebuje razlago členov 7, 11 in 15 Direktive 92/83, člena 5 Direktive 92/84 ter načel pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj.
Drugič, načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj sta del pravnega reda Evropske unije. Zato ju morajo institucije Unije in države članice spoštovati pri izvrševanju pooblastil, ki jih imajo na podlagi direktiv Unije (sodba z dne 9. junija 2016, Wolfgang und Dr. Wilfried Rey Grundstücksgemeinschaft,
C‑332/14
,
EU:C:2016:417
, točka
in navedena sodna praksa).
Ker predložitveno sodišče dvomi o združljivosti nacionalnih določb iz postopka v glavni stvari z določbami direktiv 92/83 in 92/84 ter z načeloma pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, mora Sodišče podati razlago teh določb in načel, da bi predložitvenemu sodišču dalo koristen odgovor, ki mu bo omogočil rešitev spora, o katerem odloča.
Sodišče je zato pristojno, da odgovori na vprašanji predložitvenega sodišča.
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člene 7, 11 in 15 Direktive 92/83 ter člen 5 Direktive 92/84 razlagati tako, da nalagajo določitev enakih trošarinskih stopenj za alkoholne pijače, ki spadajo v kategorijo „vina“ v smislu Direktive 92/83, in za tiste, ki spadajo v kategorijo „fermentirane pijače, razen vina in piva“ v smislu te direktive.
Najprej je treba opozoriti, da je cilj Direktive 92/83 uskladiti strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače.
Direktiva 92/83 v ta namen v skladu s svojo tretjo uvodno izjavo določa skupne opredelitve teh izdelkov.
Ta direktiva tako razlikuje med različnimi kategorijami alkohola in alkoholnih pijač, pri čemer se sklicuje na oznake kombinirane nomenklature, med katerimi so „vina“ iz oddelka II in „fermentirane pijače, razen vina in piva“, iz oddelka III.
Člen 9(2) Direktive 92/83 določa, da je treba za vse izdelke, ki spadajo v podkategorijo „mirno vino“, uporabiti enotno trošarinsko stopnjo in da je treba enotno trošarinsko stopnjo uporabiti tudi za vse izdelke, ki spadajo v podkategorijo „peneče vino“, pri čemer lahko države članice za ti podkategoriji uporabijo isto stopnjo.
Člen 13(2) Direktive 92/83 pa določa, da je treba za vse izdelke, ki spadajo v podkategorijo „druge mirne fermentirane pijače“, uporabiti enotno trošarinsko stopnjo in da je treba enotno trošarinsko stopnjo uporabiti tudi za vse izdelke, ki spadajo v podkategorijo „druge peneče fermentirane pijače“, pri čemer lahko države članice za ti podkategoriji uporabijo isto stopnjo.
Iz tega izhaja, da je zakonodajalec Unije želel jasno razlikovati med kategorijama „vina“ in „druge fermentirane pijače“, pri čemer je državam članicam sicer res naložil, naj načeloma določijo enako trošarinsko stopnjo znotraj vsake podkategorije navedenih kategorij, ne pa tudi, da morajo uporabiti enako stopnjo za pijače, ki spadajo v te kategorije.
Take razlage, ki je razvidna iz samega besedila teh določb Direktive 92/83, ne more omajati razlaga člena 15 te direktive v povezavi s členom 5, prva alinea, Direktive 92/84, ki jo je navedla družba Hecta Viticol.
Čeprav je namreč v členu 15 Direktive 92/83 pojasnjeno, da se zlasti za uporabo Direktive 92/84 in Direktive 92/12 šteje, da se določbe, ki se nanašajo na izraz „vino“, uporabljajo tudi za fermentirane pijače iz oddelka III te direktive, je treba tako semantično poenostavitev razumeti tako, da se v okviru teh direktiv uporablja le v delu, v katerem ti ne določata posebnih pravil za fermentirane pijače, ki niso vino ali pivo.
Tako je zlasti v primeru člena 5, prva alinea, Direktive 92/84, ki določa, da je najnižja trošarinska stopnja za mirno vino in za peneče vino nič, ne da bi bila določena najnižja trošarinska stopnja za fermentirane pijače, ki niso vino ali pivo.
Ker pa ta določba določa le najnižjo trošarinsko stopnjo, ne določa obveznosti, da se ista stopnja uporabi za vino in fermentirane pijače, ki niso vino ali pivo.
Razlage iz točke 41 te sodbe prav tako ne omaje to, da države članice v skladu z deseto uvodno izjavo Direktive 92/83 praviloma obdavčijo po enotni trošarinski stopnji vsa mirna vina in druge mirne fermentirane pijače ter po enotni trošarinski stopnji vsa peneča vina in peneče fermentirane pijače. Iz te uvodne izjave namreč ne izhaja, da bi bila državam članicam v zvezi s tem prepovedana uporaba različnih stopenj.
Tudi sodba z dne 4. marca 1986, Komisija/Danska (
106/84
,
EU:C:1986:99
), na katero se sklicuje družba Hecta Viticol, ne more izpodbiti te razlage.
Opozoriti je namreč treba, da je v zadevi, v kateri je bila izdana navedena sodba, tožba zaradi neizpolnitve obveznosti, ki jo je Evropska komisija vložila proti Kraljevini Danski, temeljila na kršitvi člena 95 Pogodbe EGS, ki je državam članicam prepovedoval, da uvožene izdelke obdavčijo bolj kot enakovrstne domače izdelke.
V tem okviru je Sodišče v točki 20 sodbe z dne 4. marca 1986, Komisija/Danska (
106/84
,
EU:C:1986:99
), navedlo, da lahko države članice na podlagi objektivnih meril načeloma prosto vzpostavijo sistem različne obdavčitve za nekatere izdelke, čeprav so ti podobni.
Iz zgornjih ugotovitev izhaja, da je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je treba člene 7, 11 in 15 Direktive 92/83 ter člen 5 Direktive 92/84 razlagati tako, da ne nalagajo določitve enakih trošarinskih stopenj za alkoholne pijače, ki spadajo v kategorijo „vina“ v smislu Direktive 92/83, in za tiste, ki spadajo v kategorijo „fermentirane pijače, razen vina in piva“ v smislu te direktive.
Drugo vprašanje
Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj razlagati tako, da nasprotujeta nacionalni zakonodaji, ki določa spremembo trošarinske stopnje za fermentirane pijače, razen vina in piva, ne da bi določila prehodno ureditev, kadar taka sprememba začne veljati osem dni po objavi akta, ki določa tako spremembo.
Najprej je treba opozoriti, da načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj na eni strani zahtevata, da so pravna pravila jasna in natančna, ter na drugi strani, da je njihova uporaba za posameznike predvidljiva (glej v tem smislu sodbo z dne 11. septembra 2019, Călin,
C‑676/17
,
EU:C:2019:700
, točka
in navedena sodna praksa).
Prav tako morajo biti na področjih, ki jih ureja pravo Unije, pravila držav članic oblikovana nedvoumno, kar zadevnim osebam omogoča jasno in natančno spoznati njihove pravice in dolžnosti, nacionalnim sodiščem pa zagotoviti njihovo spoštovanje (sodba z dne 9. julija 2015, Salomie in Oltean,
C‑183/14
,
EU:C:2015:454
, točka
in navedena sodna praksa).
Poleg tega je treba opozoriti, da je novo pravno pravilo, ki se načeloma uporablja od začetka veljavnosti akta, v katerem je vsebovano, načeloma združljivo s pravom Unije, tako da načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj načeloma ne nasprotujeta temu, da država članica lahko spremeni star zakon z neposrednim učinkom, ne da bi določila prehodno ureditev (sodba z dne 9. junija 2016, Wolfgang und Dr. Wilfried Rey Grundstücksgemeinschaft,
C‑332/14
,
EU:C:2016:417
, točka
).
Vendar je lahko v posebnih situacijah, ko načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj to zahtevata, uvedba takšne prehodne ureditve, ki je prilagojena okoliščinam, nujna.
Tako je mogoče, da nacionalni zakonodajalec krši načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, kadar nenadno in nepredvidljivo sprejme nov zakon, s katerim se odpravi pravica, ki so jo do takrat imeli davčni zavezanci, ne da bi ti imeli na voljo dovolj časa za prilagoditev, čeprav cilj, ki se mu sledi, tega ni zahteval (sodba z dne 9. junija 2016, Wolfgang und Dr. Wilfried Rey Grundstücksgemeinschaft,
C‑332/14
,
EU:C:2016:417
, točka
).
Zlasti morajo zavezanci imeti čas za prilagoditev, če jih odprava pravice, ki so jo imeli do takrat, zavezuje k temu, da izvedejo znatne ekonomske prilagoditve (sodba z dne 9. junija 2016, Wolfgang und Dr. Wilfried Rey Grundstücksgemeinschaft,
C‑332/14
,
EU:C:2016:417
, točka
).
Vendar tudi ob predpostavki, da bi bilo mogoče zvišanje trošarinske stopnje za mirne fermentirane pijače, ki niso vino ali pivo, za 100 EUR na hektoliter, ki je bilo določeno z OUG št. 54/2010, ki je začela veljati osem dni po objavi v
Monitorul Oficial al României
(romunski uradni list) z dne 23. junija 2010, šteti za nenadno in nepredvidljivo, ni razvidno, da bi bili zgoraj navedeni pogoji, ki bi upravičevali sprejetje prilagoditvenega prehodnega sistema, na katerega je bilo opozorjeno v prejšnjih dveh točkah, izpolnjeni v okoliščinah, kakršne so te iz postopka v glavni stvari.
Prvič, zvišanja zadevne trošarinske stopnje v obravnavanem primeru ni mogoče šteti za odpravo pravice do uporabe ničelne stopnje.
Drugič, ne zdi se, da morajo zavezanci zaradi takega zvišanja izvesti znatne ekonomske prilagoditve, kar pa mora preveriti predložitveno sodišče.
Iz zgornjih ugotovitev izhaja, da je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj razlagati tako, da ne nasprotujeta nacionalni zakonodaji, ki določa spremembo trošarinske stopnje za fermentirane pijače, razen vina in piva, ne da bi bila določena prehodna ureditev, kadar taka sprememba začne veljati osem dni po objavi akta, ki določa tako spremembo, in kadar zavezancem zaradi takega zvišanja ni treba izvesti znatnih ekonomskih prilagoditev, kar mora preveriti predložitveno sodišče.
Stroški
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:

1.
Člene 7, 11 in 15 Direktive Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače ter člen 5 Direktive Sveta 92/84/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače je treba razlagati tako, da ne nalagajo določitve enakih trošarinskih stopenj za alkoholne pijače, ki spadajo v kategorijo „vina“ v smislu Direktive 92/83, in za tiste, ki spadajo v kategorijo „fermentirane pijače, razen vina in piva“ v smislu te direktive.

2.
Načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj je treba razlagati tako, da ne nasprotujeta nacionalni zakonodaji, ki določa spremembo trošarinske stopnje za fermentirane pijače, razen vina in piva, ne da bi bila določena prehodna ureditev, kadar taka sprememba začne veljati osem dni po objavi akta, ki določa tako spremembo, in kadar zavezancem zaradi takega zvišanja ni treba izvesti znatnih ekonomskih prilagoditev, kar mora preveriti predložitveno sodišče.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: romunščina.