CELEX: 62020CJ0076
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu
Kopējais muitas tarifs
Tarifu klasifikācija
Kombinētā nomenklatūra
No dažādiem materiāliem sastāvošas preces
Augu šķiedras
Melamīnsveķi
Pozīcija 3924 un 4419
Preces, kas aprakstītas kā “bambusa glāzes”

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (
OV 1987, L 256, 1. lpp.
), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1821 (2016. gada 6. oktobris) (
OV 2016, L 294, 1. lpp.
), I pielikumā ietverto kombinēto nomenklatūru (turpmāk tekstā – “KN”) un konkrēti šīs nomenklatūras pozīciju 3924 un 4419, kā arī tās Vispārīgo interpretācijas noteikumu (turpmāk tekstā – “Vispārīgie KN interpretācijas noteikumi”) 3. noteikumu.
Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp “
BalevBio” EOOD
un
Teritorialna direktsia Severna morska, Agentsia “Mitnitsi
” (Muitas aģentūras “Ziemeļdaļas” teritoriālā direkcija, Bulgārija) par pēdējās minētās lēmumu, ar kuru
BalevBio
tika piemērots naudas sods, jo Muitas aģentūras “Ziemeļdaļas” teritoriālā direkcija uzskatīja, ka attiecīgajās muitas deklarācijās aprakstīto preču tarifu klasifikācija par “bambusa glāzēm” bija kļūdaina.
Atbilstošās tiesību normas
HS
Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk tekstā – “HS”) ir izstrādājusi Muitas sadarbības padome, tagad – Pasaules Muitas organizācija (PMO), kura ir izveidota ar Konvenciju par Muitas sadarbības padomes izveidi, kas noslēgta Briselē 1950. gada 15. decembrī. HS tika ieviesta ar Starptautisko Konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kas noslēgta Briselē 1983. gada 14. jūnijā (Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1503. sēj, 4. lpp., Nr. 25910 (1988)), un kopā ar 1986. gada 24. jūnija grozījuma protokolu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprināta ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK (1987. gada 7. aprīlis) (
OV 1987, L 198, 1. lpp.
) (turpmāk tekstā – “HS konvencija”).
PMO saskaņā ar HS konvencijas 8. pantā fiksētajiem nosacījumiem apstiprina ar šīs konvencijas 6. pantu izveidotās HS komitejas pieņemtos paskaidrojumus un klasificēšanas ieteikumus.
Saskaņā ar HS konvencijas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu katra līgumslēdzēja puse apņemas nodrošināt, lai to muitas tarifu nomenklatūra un statistikas nomenklatūras atbilstu HS, pirmkārt, izmantojot visas HS pozīcijas un apakšpozīcijas, tās nepapildinot un negrozot, kā arī atbilstošos ciparu kodus, otrkārt, piemērojot “vispārīgos noteikumus HS interpretācijai”, kā arī visas iedaļu, nodaļu un apakšpozīciju piezīmes, negrozot to tvērumu, un, treškārt, ievērojot HS ciparu secību.
Preču klasifikāciju KN veic atbilstoši “Vispārīgajos noteikumos HS interpretācijai” paredzētajiem principiem.
“Vispārīgo noteikumu HS interpretācijai” 3. noteikumā ir paredzēts:
“Ja, piemērojot 2. noteikuma b) punktu vai cita iemesla dēļ, preces pēc pirmā acu uzmetiena var klasificēt divās vai vairākās pozīcijās, klasifikāciju izdara šādi:
a)
priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks. Ja tomēr katra no divām vai vairākām pozīcijām attiecas tikai uz daļu materiālu vai vielu, kas ietilpst jauktās vai saliktās precēs, vai arī tikai uz atsevišķām sastāvdaļām mazumtirdzniecības komplektos, tad šādas pozīcijas uzskata par vienlīdz konkrētām pat tad, ja kādā no tām preču apraksts ir pilnīgāks vai precīzāks;
b)
ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kuras iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi šā noteikuma a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot;
c)
ja preces nevar klasificēt atbilstīgi šā noteikuma a) vai b) punktam, tās klasificē pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no vienlīdz pieļaujamām pozīcijām [Šeit un turpmāk neoficiāls tulkojums].”
Paskaidrojumā par “Vispārīgo noteikumu HS interpretācijai” 3. noteikuma b) punktu ir noteikts:
“VI) Šī otrā klasifikācijas metode attiecas vienīgi uz:
1)
sajaukumiem;
2)
saliktām precēm, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem:
[..]
VIII) Faktors, kas nosaka pamatīpašības, dažādām precēm ir atšķirīgs. Tas var, piemēram, izrietēt no preces materiāla vai sastāvdaļu būtības, tās apjoma, daudzuma, svara vai vērtības, vai materiāla nozīmes preces lietojuma ziņā.
[..]”
HS VII sadaļā “Plastmasas un to izstrādājumi; kaučuks un tā izstrādājumi” ir ietverta tostarp tās 39. nodaļa “Plastmasas un to izstrādājumi”.
HS pozīcijā 3924 “Plastmasas galda un virtuves piederumi, citādi sadzīves priekšmeti un higiēnas vai tualetes piederumi” ir ietvertas šādas apakšpozīcijas:
“392410 – galda un virtuves piederumi
392490 – citādi”
Paskaidrojumos attiecībā uz HS 39. nodaļu ietvertajos vispārīgajos apsvērumos tostarp ir noteikts:
“Pirmformas
Pozīcijās 3901–3914 ietilpst vienīgi produkti pirmformās. [..] “pirmformas” attiecas tikai uz šādām formām:
1)
Šķidrumi un pastas. [..] Papildus vielām, kas ir vajadzīgas apstrādei (tādām kā cietinātāji [..] vai citi koreaģenti un paātrinātāji), šie šķidrumi vai pastas var saturēt citus materiālus, tādus kā plastifikatorus, stabilizatorus, pildvielas un krāsvielas, kas galvenokārt paredzēti tam, lai galaproduktam piešķirtu konkrētas fiziskās īpašības vai citas vēlamas pazīmes. [..]
2)
Granulas, pārslas, graudi vai pulveri. Šajās dažādajās formās šos produktus var izmantot liešanai, lakas, līmes ražošanai utt. [..] Šie produkti piedevām var saturēt pildvielas (koksnes milti, celuloze, tekstilmateriāli, minerālvielas, ciete utt.) [..].”
Saskaņā ar paskaidrojumu par HS pozīciju 3924:
“Šajā pozīcijā ietilpst šādi izstrādājumi no plastmasas:
A)
Tostarp šādi trauki un galda piederumi: tējas un kafijas servīzes, šķīvji, terīnes, salātu trauki, dažādu veidu servēšanas šķīvji un paplātes, kafijkannas, tējkannas, alus kausi, cukurtrauki, tases, mērču trauki, uzkodu šķīvji, augļu trauki, groziņi un maizes grozi (maizei, augļiem u.c.), sviesta trauki, menāžas, sālstrauciņi, sinepju trauciņi, olu trauciņi, šķīvju paliktņi, nažu turētāji, salvešu gredzeni, naži, dakšiņas un karotes.
[..]
Tajā ietilpst arī galda un tualetes piederumi – glāzes bez osas, kas nav iepakojumam vai transportam paredzēti trauki, pat ja tie dažreiz tiek izmantoti šiem mērķiem. [..]”
HS IX sadaļā “Koks un koka izstrādājumi; kokogle; korķis un korķa izstrādājumi; izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pinamiem materiāliem; pīti trauki un pinumi” ir ietverta tostarp 44. nodaļa “Koks un koka izstrādājumi; kokogle”.
Paskaidrojumos attiecībā uz HS 44. nodaļu tostarp ir noteikts:
“[..]
3. Pozīcijas 4414–4421 attiecas uz attiecīgā apraksta izstrādājumiem no kokskaidu vai tamlīdzīgām plātnēm, no šķiedru plātnēm, koka saklātņiem vai blīvināta koka, kas pieskaitāmi koksnes izstrādājumiem.
[..]
6. Atbilstīgi iepriekšminētajai 1. piezīmei un izņemot gadījumus, kad konteksts prasa citādi, jebkura atsauce uz vārdu “koks” kādā šīs sadaļas nodaļā attiecas arī uz bambusiem un citiem kokveida materiāliem.
[..]”
Paskaidrojumos attiecībā uz HS 44. nodaļu ietvertajos vispārīgajos apsvērumos ir norādīts:
“Šajā nodaļā ietilpst neapstrādāti kokmateriāli, pusapstrādāti koka produkti un to izstrādājumi kopumā.
Šos produktus var apkopot šādās kategorijās:
[..]
3) Kokskaidu un tamlīdzīgas plātnes, šķiedru plātnes, koka saklātņi, blīvināts koks (pozīcijas 4410–4413).
4) Koka izstrādājumi, izņemot izstrādājumus, kas minēti šīs nodaļas 1. piezīmē, un kas, tāpat kā daži citi, ir minēti turpmāk dažādajos paskaidrojumos (pozīcijas 4414–4421).
[..]
Pozīcijās 4414–4421 minētie izstrādājumi var sastāvēt gan no dabiska koka, gan no kokskaidu plātnēm vai tamlīdzīgām plātnēm, no šķiedru plātnēm, koka saklātņiem vai blīvināta koka (skat. šīs nodaļas 3. piezīmi).
[..]
Tomēr tādi produkti kā bambusa šķeldas vai skaidas (ko izmanto kokskaidu plātņu, šķiedru plātņu vai koksnes celulozes izgatavošanai) un izstrādājumi no bambusa vai citiem koksnveida materiāliem, izņemot pītus izstrādājumus, mēbeles vai citus izstrādājumus, kas precīzāk minēti citās pozīcijās, šajā nodaļā tiek klasificēti kopā ar produktiem vai izstrādājumiem, kuri ir pieskaitāmi koksnes izstrādājumiem, izņemot gadījumus, kad konteksts prasa citādi (piemēram, pozīcijas 4410 un 4411 gadījumā) (skat. šīs nodaļas 6. piezīmi).”
Saskaņā ar paskaidrojumu par HS pozīciju 4410:
“[..]
Kokskaidu plāksnes ir plakani produkti, kas, izmantojot preses vai presformas, tiek izgatavoti dažādos garumos, platumos un biezumos. [..] Tās var būt izgatavotas arī no citiem koksnveida materiāliem, tādiem kā cukurniedru izspaidām, bambusa, [..]. Kokskaidu plāksnes parasti tiek aglomerētas ar tādu pievienotu organisku saistvielu, parasti termoaktīvu sveķu, palīdzību, kuru svars vispārīgā gadījumā nepārsniedz 15 % no plātnes svara.
[..]
Šajā pozīcijā neietilpst:
a) plastmasas plāksnes un sloksnes, kurām pievienoti koksnes milti, kas veido pildvielu (39. nodaļa).
[..]”
Saskaņā ar paskaidrojumu par HS pozīciju 4419:
“Šajā pozīcijā ir ietverti vienīgi virpoti vai nevirpoti galda vai virtuves piederumi no koka, vai koka intarsijas vai inkrustācijas, izņemot mēbeles vai dekoratīvus izstrādājumus.
Šajā pozīcijā minētie izstrādājumi var sastāvēt gan no dabiska koka, gan no kokskaidu plātnēm vai tamlīdzīgām plātnēm, no šķiedru plātnēm, koka saklātņiem vai blīvināta koka (skat. šīs nodaļas 3. piezīmi)
Tajā tiek ierindotas tostarp karotes, dakšiņas, salātu karotes, lāpstiņas sāls bēršanai, servēšanas šķīvji un šķīvji, podi, tases [..].
[..]”
KN
Eiropas Savienībā importēto preču tarifu klasifikācija ir regulēta ar KN, kuras pamatā ir HS.
KN pirmajā daļā, kas ietver “[i]evada noteikumu” kopumu, ir ietverta I sadaļa “Vispārīgi noteikumi”, kuras A daļā “Vispārīgi [KN] interpretācijas noteikumi” ir noteikts:
“[KN] preces klasificē pēc šādiem principiem.
1.
Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
2.
[..]
b)
jebkura atsauce uz kādu materiālu vai vielu pozīcijā attiecas arī uz šā materiāla vai vielas sajaukumu vai apvienojumu ar citiem materiāliem vai vielām. Jebkura atsauce uz precēm no noteikta materiāla vai vielas attiecas uz precēm, kas no šā materiāla vai vielas izgatavotas pilnīgi vai daļēji. Preces, kas izgatavotas no vairākiem materiāliem vai vielām, klasificē atbilstīgi 3. noteikumam.
3.
Ja, piemērojot 2. noteikuma b) punktu, vai cita iemesla dēļ preces pēc pirmā acu uzmetiena var klasificēt divās vai vairākās pozīcijās, klasifikāciju izdara šādi:
a)
priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks. Ja tomēr katra no divām vai vairākām pozīcijām attiecas tikai uz daļu materiālu vai vielu, kas ietilpst jauktās vai saliktās precēs [..], tad šādas pozīcijas uzskata par vienlīdz konkrētām pat tad, ja kādā no tām preču apraksts ir pilnīgāks vai precīzāks.
b)
ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi šā noteikuma a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot.
[..]”
KN otrajā daļā “Muitas nodokļu saraksts” ir ietverta tostarp VII sadaļa “Plastmasas un to izstrādājumi; kaučuks un tā izstrādājumi”.
Šajā VII sadaļā ir ietverta tostarp KN 39. nodaļa “Plastmasas un to izstrādājumi”.
KN 39. nodaļas 1. piezīmē ir noteikts:
“Visā nomenklatūrā “plastmasas” ir pozīcijās 3901–3914 ietvertie materiāli, kas polimerizācijas procesā vai kādā turpmākajā stadijā ir ieguvuši vai spēj iegūt noteiktu formu ārējas ietekmes rezultātā (karsējot vai presējot, vajadzības gadījumā ar šķīdinātāju vai plastifikatoru), lejot, ekstrudējot, valcējot vai citā procesā, un nezaudē to pēc ārējās ietekmes izbeigšanās.”
KN pozīcija 3909 ir formulēta šādi:
“Amīnsveķi, fenolsveķi un poliuretāni pirmformās:
[..]
39092000 – melamīnsveķi”
KN pozīcija 3924 ir formulēta šādi:
“Plastmasas galda un virtuves piederumi, citādi sadzīves priekšmeti un higiēnas vai tualetes piederumi:
39241000 – galda un virtuves piederumi
39249000 – citādi”
KN otrajā daļā piedevām ir ietverta IX sadaļa “Koks un koka izstrādājumi; kokogle; korķis un korķa izstrādājumi; izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pinamiem materiāliem; pīti trauki un pinumi”, kas ietver tostarp 44. nodaļu “Koks un koka izstrādājumi; kokogle”.
Paskaidrojumos attiecībā uz NK 44. nodaļu tostarp ir paredzēts:
“[..]
3. Pozīcijas 4414–4421 attiecas uz attiecīgā apraksta izstrādājumiem no skaidu vai tamlīdzīgām plātnēm, no šķiedru plātnēm, koka saklātņiem vai blīvināta koka, kas pieskaitāmi koksnes izstrādājumiem.
[..]
6. Atbilstīgi iepriekšminētajai 1. piezīmei un izņemot gadījumus, kad konteksts prasa citādi, jebkura atsauce uz vārdu “koks” kādā šīs sadaļas nodaļā attiecas arī uz bambusiem un citiem kokveida materiāliem.
[..]”
KN pozīcija 4410 ir formulēta šādi:
“Kokskaidu plātnes, orientētās kokskaidu plātnes (
OSB
) un tamlīdzīgas plātnes (piemēram, vafeļplātnes) no koksnes vai citiem koksnveida materiāliem, aglomerētiem vai neaglomerētiem ar sveķiem vai citām organiskām saistvielām:
–
no koka:
441011 – – kokskaidu plātne:
[..]
441012 – – orientēta kokskaidu plātne (
OSB
):
[..]”
KN pozīcija 4419 ir formulēta šādi:
“Galda un virtuves piederumi no koka:
–
no bambusa:
44191100 – – maizes dēlīši, gaļas dēlīši un tamlīdzīgi izstrādājumi
44191200 – – irbuļi
44191900 – – citādi
[..]”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
Laikposmā no 2016. gada 9. decembra līdz 2017. gada 11. oktobrim
BalevBio
iesniedza kopumā 18 muitas deklarācijas, lai laistu brīvā apgrozībā un lietošanā preces, kas tika aprakstītas kā “bambusa glāzes” ar izcelsmi Ķīnā, un tā tās klasificēja NK apakšpozīcijās 4419009000 un 4419190000 ar piemērojamo ievedmuitas nodokļa likmi – 0 %.
Saistībā ar vienu no šīm muitas deklarācijām, kas tika sagatavota 2017. gada 12. jūnijā (turpmāk tekstā – “2017. gada 12. jūnija muitas deklarācija”), kompetentās muitas iestādes veica šo preču pārbaudi un paņēma to paraugu, ko izskatīja centrālā muitas laboratorija. Tā paša gada 1. novembrī šī laboratorija sagatavoja ziņojumu, kurā bija norādīts, ka analizētais paraugs sastāv no bambusa šķiedrām, kukurūzas cietes un melamīna formaldehīda sveķiem. Saskaņā ar šo ziņojumu ciete un bambusa šķiedras darbojas arī kā pildviela. Šajā ziņojumā tika secināts, ka minētās preces ir glāzes, plastmasas trauki, kas satur melamīnu.
Kompetentās muitas iestādes konstatēja, ka
Hauptzollamt Hannover
(Hanoveres Galvenā muitas pārvalde, Vācija) ir pieņēmusi saistošās izziņas par tarifu (SIT) lēmumus attiecībā uz precēm, kas ir līdzīgas precēm, uz kurām attiecās 2017. gada 12. jūnija muitas deklarācija. Šajos lēmumos bija norādīts, ka šādas preces saskaņā ar Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma b) punktu ir jāklasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot. Saskaņā ar minētajiem lēmumiem plastmasas (melamīna formaldehīda sveķi) klātbūtnei bija izšķiroša nozīme un tā izslēdza to klasifikāciju KN pozīcijā 4419.
Saistībā ar prasību, kas tika celta par kompetento muitas iestāžu lēmumu attiecībā uz 2017. gada 12. jūnija muitas deklarāciju,
BalevBio
iesniedza
Lesotehnicheski universitet
(Mežsaimniecības universitāte, Bulgārija) sagatavotu ziņojumu, kurā ir norādīts, ka preces, uz kurām attiecās šī deklarācija, sastāv no 72,33 % celulozes, hemiceluzes un lignīna, t.i., augu lignocelulozes šķiedru, un 25,2 % saistvielas, proti, melamīnsveķu, un tās līdz ar to ir produkts, kas ir jāklasificē kā augu valsts materiāls, kurš satur sintētiskas saistvielas materiāla elementu. Šajā ziņojumā bija izslēgta šo preču klasifikācija par plastmasu, jo to sintētiskā materiāla saturs bija ievērojami zemāks par 50 %.
Pamatlieta ir tikai par to preču importu, uz kurām attiecas muitas deklarācija, ko prasītāja pamatlietā sagatavoja 2017. gada 28. aprīlī (turpmāk tekstā – “aplūkotās preces”). Pamatojoties uz izmeklēšanā apkopoto informāciju, kompetentie muitas dienesti uzskatīja, ka šīs preces ir identiskas precēm, uz kurām attiecās 2017. gada 12. jūnija muitas deklarācija, un ka atbilstoši Tiesas judikatūrai centrālās muitas laboratorijas un Mežsaimniecības universitātes veikto analīžu rezultāti ir attiecināmi arī uz aplūkotajām precēm.
Attiecībā uz prasītājas pamatlietā sagatavotajām 18 muitas deklarācijām, tostarp deklarāciju par aplūkotajām precēm, kompetentās muitas iestādes uzskatīja, ka tarifu klasifikācija KN apakšpozīcijās 4419009000 un 4419190000 ir kļūdaina. To dienestu ieskatā no Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 1. noteikuma, 2. noteikuma b) punkta, 3. noteikuma b) punkta un 6. noteikuma izriet, ka plastmasas sastāvdaļa, proti, melamīna formaldehīda sveķi, aplūkotajām precēm piešķir formu, cietību, kā arī stabilitāti un nosaka to pamatīpašības un tādējādi šīs preces ietilpst KN pozīcijā 3924 un precīzāk, ņemot vērā to izcelsmi, KN apakšpozīcijā 3924100011, kurai piemērojamā muitas nodokļa likme ir 6,5 %. Līdz ar to minētie dienesti ar 2018. gada 23. februāra un 5. septembra lēmumiem (turpmāk tekstā – “korekcijas lēmumi”) attiecīgi grozīja aplūkoto preču klasifikāciju visās prasītājas pamatlietā sagatavotajās muitas deklarācijās.
Prasītāja pamatlietā par korekcijas lēmumiem cēla divas prasības
Administrativen sad – Varna
(Varnas Administratīvā tiesa, Bulgārija), bet tās abas tika noraidītas kā nepamatotas. Šī tiesa uzskatīja, ka, tā kā aplūkotās preces sastāv no divām galvenajām sastāvdaļām, proti, augu šķiedrām un melamīnsveķiem, kuri tieši neietilpst nevienā KN pozīcijā, tās ir jāklasificē atbilstoši Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma b) punktam. Piedevām, ņemot vērā paskaidrojumus attiecībā uz HS pozīcijām 4410 un 4419, minētā tiesa uzskatīja, ka, lai gan augu šķiedras šajās precēs apjoma ziņā dominē, plastmasas saturs pārsniedz 15 % un ka līdz ar to minētās preces ir jāuzskata par plastmasas traukiem.
Prasītāja pamatlietā iesniedza kasācijas sūdzību
Varhoven administrativen sad
(Augstākā administratīvā tiesa, Bulgārija), kura ar 2019. gada 29. oktobra nolēmumu atcēla iesniedzējtiesas pasludināto spriedumu vienā no divām lietām par iepriekšējā punktā minētajām prasībām, kas tomēr neattiecas uz aplūkotajām precēm, uzskatot, ka, lai veiktu šo preču tarifu klasifikāciju, ir jāpiemēro Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma a) punkts, kurā ir paredzēts, ka priekšroka ir jādod pozīcijai, kurā produkts ir aprakstīts precīzāk, attiecībā pret pozīcijām ar plašāku nozīmi.
Varhoven administrativen sad
(Augstākā administratīvā tiesa) uzskatīja, ka, lai gan augu šķiedras, proti, bambuss, ir saistītas ar citu sastāvdaļu, proti, melamīna formaldehīda sveķiem, tās aplūkotajās precēs ir atrodamas lielākā daudzumā un līdz ar to norāda uz konkrētāko pozīciju. No tā šī tiesa secināja, ka prasītājas pamatlietā veiktā šo preču tarifu klasifikācija ir bijusi pareiza.
Papildus korekcijas lēmumiem kompetentie muitas dienesti pieņēma vairākus lēmumus, ar ko prasītājai pamatlietā tika piemēroti administratīvie sodi par krāpšanu muitas jomā saskaņā ar attiecīgajām valsts tiesībām, tostarp 2018. gada 23. augusta lēmumu (turpmāk tekstā – “2018. gada 23. augusta lēmums par soda piemērošanu”), kurā šie dienesti prasītājai pamatlietā pārmeta, ka tā 2017. gada 28. aprīļa muitas deklarācijā aplūkotās preces ir klasificējusi KN apakšpozīcijā 4419190000, nevis apakšpozīcijā 3924100011, šādi izvairoties no atbilstošo muitas nodokļu un daļēji – citu valstij veicamo maksājumu samaksas par kopsummu 6335,43 Bulgārijas levu (BGN) (aptuveni 3150 EUR) apmērā.
Pirmo
Rayonen sad Devnya
(Devņas rajona tiesa, Bulgārija) nolēmumu par 2018. gada 23. augusta lēmuma par sodu piemērošanu likumību iesniedzējtiesa atcēla un nosūtīja lietu jaunai izskatīšanai. Šīs izskatīšanas ietvaros tika uzdots veikt tiesu ķīmisko ekspertīzi un tā tika veikta, tikai pamatojoties uz lietas materiāliem. No šīs ekspertīzes ziņojuma izriet, ka aplūkoto preču sastāvdaļu sastāvs un saturs ir identisks to preču sastāvam un saturam, uz kurām attiecās 2017. gada 12. jūnija muitas deklarācija, proti, augu šķiedru saturs ir 75 % un melamīnsveķu saturs – 25 %. Saskaņā ar šo ziņojumu katrs no elementiem, kas ietilpst aplūkoto preču sastāvā, piedalās šo preču īpašību noteikšanā. Piemēram, augu šķiedras esot noteicošās tādām īpašībām kā siltumizolācija, nelielais blīvums, bionoārdāmība un lieces izturība, darba aizsardzībai, vides drošībai, atjaunojamiem resursiem un cenai, savukārt melamīnsveķi nosakot aizsardzību pret ārēju ietekmi un mehāniskiem triecieniem, ūdensizturību, formas saglabāšanu, stabilitāti un paildzinātu produkta darbmūžu.
Iepazīstinot ar šo ziņojumu, eksperts uzsvēra, ka materiālu raksturs un to daudzums ir atkarīgs no produkta paredzētā lietojuma, kā arī apstākļiem, kādos šis produkts tiks izmantots. Viņa ieskatā melamīnsveķu izmantošana izraisa labāku kompozītmateriāla piesūcināšanas efektu, kā arī pastiprina dažas tā īpašības, tādas kā necaurlaidība, izturība pret mazgāšanu, ķīmiskā iedarbība un paaugstināts blīvums. Piedevām lietojuma kontekstā nosacījums esot augstāks saistvielas, tādas kā melamīnsveķu, saturs, lai tiktu garantēti lietošanas apstākļi, kas prasa it īpaši labu necaurlaidību, paaugstinātu blīvumu un gludu virsmu.
Pamatojoties uz šo informāciju,
Rayonen sad Devnya
(Devņas rajona tiesa) ar 2019. gada 14. oktobra nolēmumu apstiprināja 2018. gada 23. augusta lēmumu par soda piemērošanu, atzīdama, ka, ņemot vērā tiesu ķīmisko ekspertīzi un paskaidrojumus attiecībā uz HS pozīcijām 4410 un 4419, lai gan aplūkotajās precēs esošās augu šķiedras apjoma ziņā dominē, šīs preces nevar klasificēt kā koka izstrādājumu, jo tajās izmantotās saistvielas, proti, melamīnsveķu, saturs pārsniedz 15 %. Šī tiesa no tā secināja, ka aplūkotās preces ir kompozītmateriāls, kas sastāv no divām galvenajām sastāvdaļām, proti, kokšķiedrām un melamīnsveķiem, kuri skaidri neietilpst nevienā KN pozīcijā, un tādējādi to tarifu klasifikācija atbilstoši Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma b) punktam ir jāveic atbilstoši materiālam, kas nosaka produkta pamatīpašības. Šīs tiesas ieskatā līdz ar to runa ir par plastmasas trauku.
Prasītāja pamatlietā
Rayonen sad Devnya
(Devņas rajona tiesa) 2019. gada 14. oktobra nolēmumu pārsūdzēja iesniedzējtiesā.
Šī tiesa uzsver, ka spriedums, kas tai ir jāpasludina pamatlietā, nevarēs tikt pārsūdzēts. Tomēr saistībā ar dažādajām tās izskatīšanā esošajām prasībām attiecībā uz lēmumiem par soda piemērošanu tās iztiesāšanas sastāvi ir pieņēmuši pretrunīgus nolēmumus: daži iztiesāšanas sastāvi atzina, ka aplūkotās preces ir jāklasificē, piemērojot Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma b) punktu, proti, atkarībā no materiāla, kas nosaka to pamatīpašības, savukārt citi sastāvi uzskatīja, ka šajā ziņā ir jāpiemēro Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma a) punkts un par “konkrētāko” pozīciju jāuzskata tā, kurā ietilpst sastāvdaļa, kuras daudzums dominē.
Piemēram, iesniedzējtiesa norāda, ka netiek apstrīdēts – aplūkotās preces sastāv no vairākiem atšķirīgiem materiāliem, proti, 72,33 % augu šķiedru, it īpaši bambusa un kukurūzas, un 25,2 % melamīnsveķu, un tās līdz ar to var klasificēt divās vai vairākās apakšpozīcijās, bet ka šaubas pastāv par to, vai tarifu klasifikācijas nolūkā ir jāpiemēro Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma a) punkts vai to 3. noteikuma b) punkts, par to, kādi kritēriji šajā ziņā ir jāņem vērā un par to, kā ir interpretējamas attiecīgās KN pozīcijas.
Šajos apstākļos
Administrativen sad – Varna
(Varnas Administratīvā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai [Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/1754 (2015. gada 6. oktobris), ar ko groza I pielikumu Regulā Nr. 2658/87 (
OV 2015, L 285, 1. lpp.
), Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma a) punkts] ir jāinterpretē tādējādi, ka, lai klasificētu tādus izstrādājumus kā pamatlietā aplūkotos, kuri sastāv no dažādiem materiāliem, vienmēr tā pozīcija, kurā ietilpst pēc daudzuma (apjoma) dominējošais materiāls, ir “pozīcij[a], kurā ir konkrētāks preces apraksts”, vai arī šāda interpretācija ir iespējama tikai tad, ja pašā pozīcijā daudzums (apjoms) ir paredzēts kā kritērijs, pēc kura prece ir konkrētāk aprakstīta un precīzāk un pilnīgāk raksturota?
2)
Atkarībā no atbildes uz pirmo jautājumu un, ņemot vērā [HS] skaidrojumus par pozīcijām 4410 un 4419: vai [Īstenošanas regula 2015/1754] ir jāinterpretē tādējādi, ka pozīcijā 4419 neietilpst izstrādājumi no kokskaidu (šķiedru) plātnēm, kurās saistvielu (termoaktīvi sveķi) svars pārsniedz 15 % no plātnes svara?
3)
Vai [Īstenošanas regula 2015/1754] ir jāinterpretē tādējādi, ka tādas preces kā pamatlietā aplūkotās, proti, glāzes, kas ražotas no kompozītmateriāla – augu lignocelulozes šķiedras 72,33 % apmērā un saistvielas (melamīnsveķi) 25,2 % apmērā –, ir jāklasificē [Regulas Nr. 2658/87] I pielikuma apakšpozīcijā 39241000?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pieņemamību
Prasītāja pamatlietā apstrīd iesniedzējtiesas iesniegtā lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu pieņemamību, norādot, ka, ņemot vērā
Varhoven administrativen sad
(Augstākā administratīvā tiesa) judikatūru, kurā ir paustas precīzas nostādnes, kas ir piemērojamas pamatlietā, atbilde uz uzdotajiem jautājumiem nerada nekādas pamatotas šaubas.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka, pirmkārt, saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru ar LESD 267. pantu ieviestās procedūras ietvaros tikai valsts tiesas ziņā, kura izskata pamatlietu un kurai ir jāuzņemas atbildība par pieņemamo tiesas nolēmumu, ir, ņemot vērā katras lietas īpatnības, novērtēt gan prejudiciālā nolēmuma nepieciešamību, lai tā varētu taisīt spriedumu, gan jautājumu, ko tā uzdod Tiesai, atbilstību. Līdz ar to, ja uzdotie jautājumi attiecas uz Savienības tiesību interpretāciju, Tiesai principā ir pienākums pieņemt nolēmumu No tā izriet, ka uz jautājumiem par Savienības tiesībām attiecas atbilstības pieņēmums. Atteikties lemt par valsts tiesas iesniegtu lūgumu Tiesa var tikai tad, ja ir acīmredzams, ka lūgtajai Savienības tiesību interpretācijai nav nekādas saistības ar pamatlietas faktiskajiem apstākļiem vai tās priekšmetu, ja izvirzītā problēma ir hipotētiska vai arī ja Tiesai nav zināmi faktiskie vai tiesiskie apstākļi, kas nepieciešami, lai sniegtu noderīgu atbildi uz tai uzdotajiem jautājumiem (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2013. gada 26. februāris, Melloni,
C‑399/11
,
EU:C:2013:107
,
28.
un
29.
punkts, kā arī tajos minētā judikatūra).
Šajā lietā nevar acīmredzami secināt, ka iesniedzējtiesas lūgtajai NK pozīciju 3924 un 4419, kā arī Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma interpretācijai nebūtu nekādas saistības ar pamatlietas faktiskajiem apstākļiem vai tās priekšmetu vai ka tā attiektos uz hipotētisku problēmu. Turpretim no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka iesniedzējtiesa pamatoti pauž šaubas par to, kā ir jāinterpretē attiecīgās Savienības tiesību normas, un uzsver, ka tās iztiesāšanas sastāvu judikatūra šajā jomā ir pretrunīga.
Līdz ar to iesniedzējtiesas iesniegtais lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir jāatzīst par pieņemamu.
Par lietas būtību
Iesākumā ir jāatgādina, ka tad, ja Tiesā ir iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums drīzāk ir izskaidrot valsts tiesai kritērijus, kuru piemērošana pēdējai minētajai ļaus attiecīgos produktus pareizi klasificēt saskaņā ar KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai. Šķiet, ka valsts tiesa katrā ziņā ir labākā pozīcijā, lai veiktu šo uzdevumu. Tomēr ar LESD 267. pantu ieviestās valstu tiesu un Tiesas sadarbības procedūras ietvaros tās ziņā ir sniegt valsts tiesai noderīgu atbildi, kas tai ļautu izlemt tās izskatīšanā esošo strīdu (spriedums, 2016. gada 25. februāris, G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
41.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Iesniedzējtiesai aplūkotās preces būs jāklasificē, ņemot vērā Tiesas sniegtās atbildes uz uzdotajiem jautājumiem.
Piedevām ir jāuzsver, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar LESD 267. pantu ieviestās valstu tiesu un Tiesas sadarbības procedūras ietvaros tās ziņā ir sniegt valsts tiesai noderīgu atbildi, kas tai ļautu izlemt tās izskatīšanā esošo strīdu. No šāda viedokļa Tiesai attiecīgā gadījumā ir jāpārformulē tai iesniegtie jautājumi (spriedums, 2016. gada 8. septembris, Schenker,
C‑409/14
,
EU:C:2016:643
,
72.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Šajā gadījumā no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka iesniedzējtiesai nav skaidrs, kādu interpretāciju sniegt par KN pozīcijām 3924 un 4419 aplūkoto preču tarifu klasifikācijas nolūkā.
Šajā ziņā ir jānorāda – tā kā 2018. gada 23. augusta lēmums par soda piemērošanu, kas ir pamatlietas priekšmets, attiecas uz 2017. gada 28. aprīļa muitas deklarāciju, ar kuru aplūkotajām precēm tika piemērota nodošanas patēriņam ar laišanu brīvā apgrozībā procedūra, pamatlietas faktu norises brīdī piemērojamās Savienības tiesības ir nevis Īstenošanas regula 2015/1754, uz ko iesniedzējtiesa formāli atsaucas lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu, bet gan Īstenošanas regula 2016/1821, kura stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī.
Tādējādi ir jāuzskata, ka ar jautājumiem, kuri ir jāizvērtē kopā, iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai KN ir jāinterpretē tādējādi, ka tādas preces kā aplūkotās preces, kas ir aprakstītas kā “bambusa glāzes”, kuras sastāv no 72,33 % augu šķiedru un 25,2 % melamīnsveķu, ietilpst šīs nomenklatūras pozīcijā 3924 vai tās pozīcijā 4419.
Šajā ziņā ir jāuzsver, pirmkārt, ka Vispārīgajos KN interpretācijas noteikumos ir paredzēts – preču klasifikāciju nosaka saskaņā ar pozīciju ierakstiem un sadaļu vai nodaļu piezīmēm, bet sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti ir jāuztver tikai kā orientieris (spriedums, 2016. gada 25. februāris, G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
43.
punkts).
Otrkārt, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru tiesiskās drošības un pārbaužu atvieglošanas interesēs izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijas ziņā parasti ir jāmeklē to objektīvajās pazīmēs un īpašībās, kā tās ir definētas KN pozīcijas un sadaļu vai nodaļu piezīmju formulējumā (spriedums, 2016. gada 25. februāris, G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
44.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Runājot par HS paskaidrojumiem, ir jāpiebilst, ka, lai gan tiem nav saistoša spēka, tie ir svarīgi līdzekļi, lai nodrošinātu vienveidīgu kopējā muitas tarifa piemērošanu, un paši par sevi sniedz noderīgu informāciju tā interpretācijai. Tāpat tas ir ar KN paskaidrojumiem (spriedums, 2016. gada 25. februāris, G. E. Security,
C‑143/15
,
EU:C:2016:115
,
45.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Šajā gadījumā no Tiesas rīcībā esošajiem lietas materiāliem izriet, ka aplūkotās preces, proti, glāzes, sastāv no 72,33 % augu šķiedru (bambuss un kukurūza) un 25,2 % melamīnsveķu (melamīna formaldehīda sveķi). Līdz ar to šīs preces ir “saliktas preces”“Vispārīgo noteikumu HS interpretācijai” 3. noteikuma izpratnē.
Runājot par pamatlietā aplūkotajām KN pozīcijām, proti, pozīciju 3924 un 4419, ir jānorāda, ka šīs nomenklatūras pozīcija 3924, kurā ir aprakstīti plastmasas galda un virtuves piederumi un citādi sadzīves priekšmeti, pieder pie minētās nomenklatūras 39. nodaļas “Plastmasas un to izstrādājumi” un ka atbilstoši šīs nodaļas 1. piezīmē ietvertajai definīcijai melamīnsveķi ir plastmasa, jo tā ietilpst šīs pašas nomenklatūras pozīcijā 3909. Turklāt paskaidrojumā par HS pozīciju 3924 ir norādīts, ka pēdējā minētajā ietilpst arī galda un tualetes piederumi – glāzes bez osas, kas nav iepakojumam vai transportam paredzēti trauki, pat ja tie dažreiz tiek izmantoti šiem mērķiem.
KN pozīcijā 4419, kas pieder pie šīs nomenklatūras 44. nodaļas “Koks un koka izstrādājumi; kokogle”, savukārt ir ietverti galda un virtuves piederumi no koka, tostarp no bambusa. Paskaidrojumā par šo HS pozīciju ir precizēts, ka šajā pozīcijā minētie izstrādājumi var sastāvēt gan no dabiska koka, gan no kokskaidu plātnēm vai tamlīdzīgām plātnēm, no šķiedru plātnēm, koka saklātņiem vai blīvināta koka. Piedevām paskaidrojumā par HS pozīciju 4410 ir norādīts, ka kokskaidu plātnes var tikt iegūtas no citiem koksnveida materiāliem, tādiem kā bambusa gabali, un ka tās parasti tiek aglomerētas ar tādu pievienotu organisku saistvielu, parasti termoaktīvu sveķu, palīdzību, kuru svars vispārīgā gadījumā nepārsniedz 15 % no plātnes svara.
No tā izriet, ka aplūkotās preces varētu atbilst gan KN pozīcijas 3924 formulējumam, gan tās pozīcijas 4419 formulējumam.
Līdz ar to aplūkotās preces ir jāklasificē, piemērojot Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikumu, kurā ir paredzētas piemērojamās klasifikācijas metodes, ja salikta prece šķietami ir jāklasificē divās vai vairākās pozīcijās.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma a) punkts, saskaņā ar kuru priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks, šajā gadījumā nav izšķirošais. Ņemot vērā šī sprieduma 67.–69. punktā ietvertos elementus, kā arī šī vispārīgā noteikuma otro teikumu, kurā ir precizēts, ka tad, ja katra no divām vai vairākām pozīcijām attiecas tikai uz daļu materiālu vai vielu, kas ietilpst jauktās vai saliktās precēs, šādas pozīcijas uzskata par vienlīdz konkrētām pat tad, ja kādā no tām preču apraksts ir pilnīgāks vai precīzāks, ne KN pozīciju 3924, ne tās pozīciju 4419 nevar uzskatīt par tādu, “kurā ir konkrētāks preces apraksts” minētā vispārīgā noteikuma izpratnē.
Šajos apstākļos, lai veiktu aplūkoto preču tarifu klasifikāciju, ir jāpiemēro Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma b) punkts.
Saskaņā ar šo vispārīgo noteikumu, lai veiktu produkta tarifu klasifikāciju, ir jānosaka, kurš no tā sastāvā esošajiem materiāliem ir tas, kas nosaka tā pamatīpašības, un to var izdarīt, uzdodot jautājumu, vai produkts, ja tajā vairs nebūtu kādas no šīm sastāvdaļām, saglabātu tam raksturīgās īpašības vai ne. Kā ir norādīts paskaidrojuma par HS 3. noteikuma b) punkta VIII apakšpunktā, kas papildina KN ietverto noteikumu, faktors, kurš nosaka pamatīpašības, atkarībā no produkta veida var izrietēt, piemēram, no preces materiāla vai sastāvdaļu būtības, tās apjoma, daudzuma, svara, vērtības vai materiāla nozīmes preces lietojuma ziņā (spriedums, 2012. gada 15. novembris, Kurcums Metal,
C‑558/11
,
EU:C:2012:721
,
37.
un
38.
punkts, kā arī tajos minētā judikatūra).
Šajā gadījumā ir jākonstatē, ka, lai gan augu šķiedras daudzuma ziņā dominē, tomēr melamīnsveķiem, ko satur aplūkotās preces, ir izšķirošā nozīme attiecībā uz to lietojumu.
Proti, no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu, kā arī no Tiesas rīcībā esošajiem lietas materiāliem izriet, ka būtiskais elements, lai aplūkotās preces varētu lietot kā galda piederumus – glāzes, ir melamīnsveķi, jo pēdējie minētie tiek izmantoti augu šķiedru aglomerēšanai un piešķir šīm precēm tostarp necaurlaidību, stabilitāti vai aizsardzību pret triecieniem un ārēju ietekmi, kā arī formu.
Augu šķiedras, kam ir miltu vai pulvera forma, aplūkotajām precēm piešķir tādas īpašības kā siltumizolācija, neliels blīvums, bionoārdāmība un lieces izturība, kurām ir papildinošs raksturs, jo, ja šajās precēs vairs nebūtu kādas no šīm sastāvdaļām, tās saglabātu īpašības, kas tās raksturo kā glāzes.
No tā izriet, ka melamīnsveķi ir jāuzskata par materiālu, kas nosaka aplūkoto preču “pamatīpašības”, Vispārīgo KN interpretācijas noteikumu 3. noteikuma b) punkta izpratnē. Līdz ar to šīs preces ir jāklasificē šīs nomenklatūras pozīcijā 3924 un konkrēti – tās apakšpozīcijā 39241000.
Jāpiebilst, ka no Tiesas rīcībā esošajiem lietas materiāliem, it īpaši no centrālās muitas laboratorijas ziņojuma, izriet, ka kukurūzas ciete un bambusa šķiedras, citiem vārdiem sakot, augu šķiedras, ko satur aplūkotās preces, darbojas kā pildviela.
No HS vispārīgajiem apsvērumiem, kas ietverti tās 39. nodaļā, izriet, ka plastmasa var saturēt pildvielas, tādas kā koksnes miltus, celulozi, tekstilmateriālus, minerālvielas, cieti utt., un ka pildmateriāli, ko satur plastmasa, var būt “galvenokārt paredzēti tam, lai galaproduktam piešķirtu konkrētas fiziskās īpašības vai citas vēlamas pazīmes”. Piedevām paskaidrojumos par HS pozīciju 4410 ir norādīts, ka šajā pozīcijā nav ietvertas “plastmasas plāksnes un sloksnes, kurām pievienoti koksnes milti, kas veido pildvielu”, jo pēdējās minētās ir jāklasificē KN 39. nodaļā.
Turklāt no Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 276/2013 (2013. gada 19. marts) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (
OV 2013, L 84, 9. lpp.
) izriet, ka koksnes kompozītmateriāla terases seguma dēlis, kurš sastāv no koksnes šķiedras atlikumiem un pārstrādātas plastmasas, nav klasificējamas kā koka izstrādājums, kas ietilpst KN 44. nodaļā, jo koksnes šķiedras ir tikai pildmateriāls un plastmasa, kura satur minētās šķiedras, nosaka produkta pamatīpašības, tātad šāds izstrādājums ir jāuzskata par plastmasu.
Līdz ar to, lai gan augu šķiedras faktiski darbojas kā pildviela – un to pārbaudīt būs iesniedzējtiesas ziņā –, šis apstāklis apstiprina šī sprieduma 69. punktā formulēto secinājumu, saskaņā ar kuru šīs preces ir jāklasificē KN pozīcijā 3924.
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus uz uzdotajiem jautājumiem, ir jāatbild, ka KN ir jāinterpretē tādējādi, ka preces, kas ir aprakstītas kā “bambusa glāzes” un kas sastāv no 72,33 % augu šķiedru un 25,2 % melamīnsveķu, neskarot iesniedzējtiesas veicamo visu tās rīcībā esošo faktisko apstākļu novērtējumu, ir jāklasificē šīs nomenklatūras pozīcijā 3924 un konkrēti – tās apakšpozīcijā 39241000.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:

Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1821 (2016. gada 6. oktobris), I pielikumā ietvertā kombinētā nomenklatūra ir jāinterpretē tādējādi, ka preces, kas ir aprakstītas kā “bambusa glāzes” un kas sastāv no 72,33 % augu šķiedru un 25,2 % melamīnsveķu, neskarot iesniedzējtiesas veicamo visu tās rīcībā esošo faktisko apstākļu novērtējumu, ir jāklasificē šīs nomenklatūras pozīcijā 3924 un konkrēti – tās apakšpozīcijā 39241000.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – bulgāru.