CELEX: 62020CJ0362
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu
Tirdzniecības politika
Regula (ES) Nr. 1071/2012
Īstenošanas regula (ES) Nr. 430/2013
Kopējais muitas tarifs
Tarifu klasifikācija
Kombinētā nomenklatūra
Apakšpozīcijas 7307 11 10, 7307 19 10 un 7307 19 90
Tvērums
No Tiesas sprieduma izrietoša tarifu klasifikācija
Galīgie antidempinga maksājumi par kaļamā čuguna lietu vītņotu cauruļu savienotājelementu importu
Galīgo antidempinga maksājumu piemērojamība čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementiem

Šis lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Komisijas Regulu (ES) Nr. 1071/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu (
OV 2012, L 318, 10. lpp.
; turpmāk tekstā – “pagaidu regula”), un Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 430/2013 (2013. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju (
OV 2013, L 129, 1. lpp.
; turpmāk tekstā – “galīgā regula”) (abas kopā turpmāk tekstā – “antidempinga regulas”).
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp
Openbaar Ministerie
(Prokuratūra, Beļģija) un
Federale Overheidsdienst Financiën
(Federālā finanšu pārvalde, Beļģija), no vienas puses, un
Profit Europe NV
un
Gosselin Forwarding Services NV
(iepriekš –
Crosstainer NV
) (turpmāk tekstā – “
Gosselin
”), no otras puses, par šo sabiedrību krimināltiesisku atbildību par vairākiem muitas noteikumu pārkāpumiem, kas esot izdarīti saistībā ar Ķīnas izcelsmes čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementu importu.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesiskais regulējums par tarifu klasifikāciju
Kopienas Muitas kodekss
Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (
OV 1992, L 302, 1. lpp.
; turpmāk tekstā – “Kopienas Muitas kodekss”) 20. panta 1.–3. un 6. punktā bija noteikts:
“1.   Muitas parāda rašanās gadījumā likumā noteikto muitas nodokļu pamats ir Eiropas Kopienu muitas tarifs.
2.   Citi Kopienas noteikumos paredzētie pasākumi, kas regulē preču tirdzniecību īpašās jomās, attiecīgos gadījumos jāpiemēro saskaņā ar šo preču tarifa klasifikācij[u].
3.   Eiropas Kopienu muitas tarifā ietilpst:
a)
kombinētā preču nomenklatūra;
b)
jebkura cita nomenklatūra, kas pilnīgi vai daļēji balstīta uz kombinēto nomenklatūru vai papildina to ar apakšnodalījumiem un ieviest[a] ar Kopienas noteikumiem, kuri regulē īpašas jomas attiecībā uz tarifa pasākumu piemērošanu preču tirdzniecībā;
[..].
6.   Preču tarifa klasifikācija nozīmē, ka saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem tiek noteikta apakšpozīcija:
a)
kombinētajā nomenklatūrā vai jebkurā citā 3. punkta b) apakšpunktā minētā nomenklatūrā vai
b)
jebkurā citā nomenklatūrā, kas pilnīgi vai daļēji balstīta uz kombinēto nomenklatūru vai papildina to ar apakšnodalījumiem un ir izveidota ar Kopienas noteikumiem, kuri regulē īpašas jomas nolūkā piemērot pasākumus, kas nav tarifa pasākumi, kas saistīti ar preču tirdzniecību,
kurā minētās preces ierindojamas.”
Kopienas Muitas kodekss tika atcelts un aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (
OV 2013, L 269, 1. lpp.
; labojums –
OV 2013, L 287, 90. lpp.
), kas stājās spēkā 2013. gada 30. oktobrī, kā noteikts tās 287. pantā. Tomēr saskaņā ar tās 288. panta 2. punktu lielu daļu tās normu, tostarp 57. pantu, kas būtībā atbilst Kopienas Muitas kodeksa 20. pantam, sāka piemērot tikai 2016. gada 1. maijā.
Kombinētā nomenklatūra
Eiropas Savienībā ievesto preču tarifu klasifikācija ir reglamentēta kombinētajā nomenklatūrā, kas ietverta I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (
OV 1987, L 256, 1. lpp.
), kura grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1001/2013 (2013. gada 4. oktobris) (
OV 2013, L 290, 1. lpp.
) (turpmāk tekstā – “KN”).
Kombinētā nomenklatūra ir balstīta uz Harmonizēto preču aprakstīšanas un kodēšanas sistēmu, kuru izstrādājusi Muitas sadarbības padome, kas kļuvusi par Pasaules Muitas organizāciju (PMO), un kura izveidota ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu. Šī konvencija un tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokols Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā tika apstiprināti ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK (1987. gada 7. aprīlis) (
OV 1987, L 198, 1. lpp.
). Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87 3. panta 1. punktu kombinētās nomenklatūras kodā pirmie seši cipari ir kods, kas attiecas uz harmonizētās sistēmas nomenklatūras pozīcijām un apakšpozīcijām, septītais un astotais cipars norāda pašas KN apakšpozīcijas.
KN otrā daļa ietver arī XV sadaļu “Parastie metāli un parasto metālu izstrādājumi”, kura sastāv no KN 72.–83. nodaļas. 73. nodaļa “Dzelzs vai tērauda izstrādājumi” ietver KN pozīcijas 7301–7326.
Pozīcijas 7307 iedalījums ir šāds:
“7307
Dzelzs vai tērauda savienotājelementi caurulēm (piemēram, savienojumi, leņķa gabali, uzmavas):

– lieti cauruļu piederumi:
7307 11
– – no nekaļamā čuguna:
7307 11 10
– – – izmantošanai spiediena sistēmās
7307 11 90
– – – citādi
7307 19
– – – citādi
7307 19 10
– – – no kaļamā čuguna
7307 19 90
– – – citādi

– citādi, no nerūsējošā tērauda:
[..]


– citādi:”
Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87, kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 254/2000 (2000. gada 31. janvāris) (
OV 2000, L 28, 16. lpp.
) (turpmāk tekstā – “Regula Nr. 2658/87”), 9. panta 1. punktu Komisija pieņem Eiropas Savienības kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (turpmāk tekstā – “KN skaidrojumi”).
2011. gada 6. maijā
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
(
OV 2011, C 137, 1. lpp.
) publicētajos KN skaidrojumos attiecībā uz KN apakšpozīcijām 73071110 un 73071190 ir teikts:
“Terminā “nekaļams čuguns” ietilpst arī slāņains grafitizēts čuguns.
Šajās apakšpozīcijās ietilpst čuguna piederumi – tādi kā līkumi, atzari, uzmavas, savienojumi, ieliktņi un T‑veida izstrādājumi. Tie tiek pievienoti čuguna vai tērauda caurulēm vai caurulītēm, uzgriežot, saslēdzot vai mehāniski montējot.”
Saskaņā ar KN paskaidrojošajām piezīmēm attiecībā uz apakšpozīciju 73071910:
“Kaļamais čuguns ir starpprodukts starp slāņaino grafitizēto dzelz[i] (pelēk[ā] dzelzs) un lejamo tēraudu. Tas ir viegli lejams un kļūst ciets un kaļams pēc atbilstošas karsēšanas. Siltumapstrādes laikā ogleklis pakāpeniski izzūd vai pārveidojas; beigās tas nogulsnējas mezgliņu formā, kas nebojā metāla kohēziju tik lielā mērā kā grafītskaidas pelēkajā čugunā.
Ja oglekļa masas saturs ir 2 % vai mazāk, izstrādājums tiek uzskatīts par lejamo tēraudu un tiek ietverts 73071990. apakšpozīcijā (sk. šīs nodaļas 1. piezīmi).
Nosaukumā “kaļamais” ietilpst arī sferoidālais grafitizētais čuguns.
[..]”
Ar KN skaidrojumiem, kas pēc 2018. gada 12. jūlija sprieduma Profit Europe (
C‑397/17 un C‑398/17
,
EU:C:2018:564
) tika publicēti 2019. gada 4. janvāra
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
(
OV 2019, C 2, 2. lpp.
), pirmkārt, apakšpozīcijas 73071910 skaidrojumā tika svītrota trešā rindkopa zem virsraksta. Otrkārt, attiecībā uz apakšpozīciju 73071990 tika iekļauts jauns skaidrojums, precizējot, ka tagad šajā apakšpozīcijā ietilpst savienotājelementi no čuguna ar lodveida grafītu.
Eiropas Savienības integrētais muitas tarifs
Regulas Nr. 2658/87 2. pantā ir paredzēts:
“Eiropas [Savienības] integrēto tarifu, turpmāk tekstā “
Taric
”, kas atbilst kopējā muitas tarifa, ārējās tirdzniecības, statistikas, tirdzniecības, lauksaimniecības prasībām un [Savienības] politikas prasībām citās jomās attiecībā uz preču ievešanu vai izvešanu, izveido Komisija.
Tarifu pamato uz [KN], un tas ietver:
a)
šajā regulā ietvertos pasākumus;
b)
[Savienības] papildu apakšnodaļas, kas tiek apzīmētas kā
Taric
apakšpozīcijas, kuras nepieciešamas II pielikumā uzskaitīto īpašo [Savienības] pasākumu īstenošanai;
[..].”
Šīs regulas 2. pantā paredzēto Savienības pasākumu vidū tās II pielikuma 5. punkts ietver arī antidempinga maksājumus.
Taric
kods 7307191010 bija piemērojams lietiem, vītņotiem cauruļu savienotājelementiem no kaļamā čuguna.
Antidempinga regulējums
Pamatregula
Tiesību normas, kas reglamentē antidempinga pasākumu piemērošanu, kuru veic Eiropas Savienība – redakcijā, kas bija spēkā pamatlietas faktisko apstākļu pastāvēšanas laikā –, ir ietvertas Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (
OV 2009, L 343, 51. lpp.
; turpmāk tekstā – “pamatregula”).
Saskaņā ar šīs regulas 1. panta “Principi” 1., 2. un 4. punktu:
“1.   Antidempinga maksājumu var piemērot visām precēm par dempinga cenām, kuru brīva apgrozība [Savienībā] rada zaudējumus.
2.   Preci uzskata par dempinga preci, ja to eksportē uz [Savienību] par cenu, kas parastās tirdzniecības operācijās eksportētājvalstī ir zemāka, salīdzinot ar līdzīgas preces cenu.
[..]
4.   Šajā regulā “līdzīga prece” ir prece, kas ir identiska, tas ir, no visiem aspektiem vienāda ar attiecīgo preci, vai arī, ja šādas preces nav, ar to saprot citu preci, kuras īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgās preces īpašībām, kaut arī tās nav identiskas no visiem aspektiem.”
Minētās regulas 9. panta 4. punkta redakcija ir šāda:
“Ja fakti galīgi pierāda dempinga un tā radīto zaudējumu esamību un [Savienības] interesēs ir iejaukties saskaņā ar 21. pantu, tad Padome pēc Komisijas iesniegta priekšlikuma un konsultācijām ar Padomdevēju komiteju nosaka galīgo antidempinga maksājumu. Padome priekšlikumu pieņem viena mēneša laikā pēc tam, kad Komisija to ir iesniegusi, ja vien Padome ar vienkāršu balsu vairākumu priekšlikumu nenoraida. Ja spēkā ir pagaidu maksājumi, tad priekšlikumu galīgajai rīcībai iesniedz vismaz vienu mēnesi pirms šādu maksājumu termiņa beigām. Antidempinga maksājumu apmērs nepārsniedz konstatēto dempinga starpību, bet tam vajadzētu būt mazākam par dempinga starpību, ja ar to pietiek, lai novērstu zaudējumus [Savienības] ražošanas nozarei.”
Pamatregulas 14. panta “Vispārīgi noteikumi” 1. un 2. punktā ir noteikts:
“1.   Pagaidu vai galīgos antidempinga maksājumus uzliek ar regulu, un dalībvalstis tos iekasē, ievērojot regulā par šādu maksājumu ieviešanu noteikto iekasēšanas veidu, likmi un pārējos kritērijus. Šādus maksājumus iekasē arī neatkarīgi no muitas nodokļiem, nodokļiem un citiem maksājumiem, ko parasti uzliek importam. [..]
2.   Regulas par pagaidu vai galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu un regulas vai lēmumus par cenu labojumu pieņemšanu, izmeklēšanas vai lietas izskatīšanas izbeigšanu publicē
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
. Šādās regulās vai lēmumos, pienācīgi ievērojot informācijas konfidencialitāti, jo īpaši norāda, ja iespējams, eksportētāju vārdus vai arī iesaistītās valstis, preces aprakstu un to visu būtisko faktu un apsvērumu kopsavilkumu, kas attiecas uz dempinga un zaudējumu noteikšanu. [..]”
Pagaidu regula
Pagaidu regulas B daļas – par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu – 16. apsvērumā, kas ietverts iedaļā “Attiecīgais ražojums”, ir teikts:
“Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem patlaban attiecas KN kods ex73071910.”
Šīs regulas B daļas iedaļā “Līdzīgais ražojums” ietvertajā 28. apsvērumā ir teikts:
“Vienas dalībvalsts iestādes norādīja uz to, ka saskaņā ar skaidrojumiem, kuri iekļauti [KN], apzīmējums “kaļams” ietver lodveida grafīta čugunu (identisks kaļamajam čugunam [..]). Neviena no ieinteresētajām personām neziņoja par šā kaļamā čuguna vītņoto savienotājelementu pārdošanu IP, tomēr ir pierādījumi, ka tas ir iespējams. Šiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās pamatīpašības kā izmeklējamiem kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, tāpēc uzskata par lietderīgu precizēt, ka šā kaļamā čuguna ražojumi ietilpst procedūras un pasākumu jomā.”
Minētās regulas 1. panta 1. punktā ir paredzēts:
“Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums par tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kuras patlaban klasificē ar KN kodu ex73071910 (
TARIC
kods 7307191010) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē.”
Galīgā regula
Galīgās regulas 13. apsvērums ir formulēts šādi:
“Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi pagaidu regulas 17. līdz 21. un 23. līdz 28. apsvērumā.”
Šīs regulas 1. panta 1. punkta sākotnējā redakcijā bija noteikts:
“Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par Ķīnas Tautas Republikas [..] un Taizemes izcelsmes tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu [..] importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex73071910 (
TARIC
kods 7307191010).”
Īstenošanas regula (ES) 2019/262
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/262 (2019. gada 14. februāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 430/2013 (
OV 2019, L 44, 6. lpp.
), 2.–5. apsvērumā ir teikts:
“(2)
Tiesa savā 2018. gada 12. jūlija spriedumā apvienotajās lietās C‑397/17 un C‑398/17
Profit Europe
konstatēja, ka KN jāinterpretē tādējādi, ka lieti cauruļu savienotājelementi, kas izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu, jāklasificē atsevišķajā apakšpozīcijā 73071990 kā citādi lieti cauruļu savienotājelementi, nevis apakšpozīcijā 73071110 kā savienotājelementi no nekaļamā čuguna vai pozīcijā KN 73071910 kā savienotājelementi no kaļamā čuguna.
(3)
Pēc šā sprieduma [KN] skaidrojumi KN kodam 73071910 tika grozīti, svītrojot no minētā koda apraksta lietus savienotājelementus no čuguna ar lodveida grafītu.
(4)
[Pagaidu] regulā [..] skaidri norādīts, ka [lietus] vītņotus cauruļu savienotājelementus, kas izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu (saukta arī par plastisko čugunu), klasificē ar KN kodu 73071910. [Galīgajā] regulā vēl joprojām ir atsauce uz KN kodu 73071910 ar savienotājelementiem no kaļamā čuguna. Atsauce uz KN kodu tagad neatbilst Tiesas judikatūrai un [KN] skaidrojumiem KN kodam 73071910.
(5)
Tādēļ arī KN kods ex73071990 un atbilstošais
Taric
kods būtu jāiekļauj starp [galīgajā regulā] uzskaitītajiem tādu preču kodiem, kuru importam ir piemērojams galīgais antidempinga maksājums.”
Saskaņā ar Īstenošanas regulas 2019/262 1. pantu:
“[Galīgo] regulu [..] groza šādi:
1)
regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:
“Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 430/2013 (2013. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna un čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju”;
2)
regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums par tādu Ķīnas Tautas Republikas [..] un Taizemes izcelsmes lietu vītņotu cauruļu savienotājelementu, kuri izgatavoti no kaļamā čuguna vai no čuguna ar lodveida grafītu (izņemot kompresijas savienotājelementu galveno sastāvdaļu, kurām izmanto ISO DIN 13 metriskās vītnes, un kaļamas dzelzs vītņotu cirkulāro savienojumu kārbu bez vāka) importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex73071910 (
Taric
kods 7307191010) un ex73071990 (
Taric
kods 7307199010).”
Īstenošanas regula 2019/262 atbilstoši tās 2. pantam stājās spēkā 2019. gada 16. februārī.
Taric
pozīcija 7307 tika papildināta ar jaunu kodu 7307199010 attiecībā uz [lietiem] vītņotiem cauruļu savienotājelementiem, kas izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu. Tomēr šis kods vēlāk tika svītrots.
Īstenošanas regula (ES) 2019/1259
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/1259 (2019. gada 24. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes no kaļamā čuguna un čuguna ar lodveida grafītu izgatavotu lietu vītņotu caurulēm paredzētu savienotājelementu importam (
OV 2019, L 197, 2. lpp.
), 7. apsvērumā ir teikts:
“Eiropas Savienības Tiesa 2018. gada 12. jūlijā lēma, ka savienotājelementi, kas izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu (saukta arī par plastisko čugunu), neatbilst “kaļamā čuguna” jēdzienam, kā tas definēts KN apakšpozīcijā 73071910. Tiesa secināja, ka savienotājelementi, kas izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu, jāklasificē KN atlikušajā apakšpozīcijā 73071990 (pie citādiem izstrādājumiem no citādas dzelzs). Komisija 2019. gada 14. februārī publicēja [Īstenošanas regulu 2019/262], ar ko groza atsauces uz
Taric
kodiem, lai tās saskaņotu ar Tiesas secinājumiem. Tā kā antidempinga pasākumi tiek noteikti pēc ražojuma definīcijas neatkarīgi no tarifa klasifikācijas, šie grozījumi neietekmē spēkā esošo pasākumu ražojuma tvērumu.”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
Beļģijā reģistrētajai čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementu importētājai
Profit Europe
un Beļģijā reģistrētajai sabiedrībai
Gosselin
, kas sniedz muitas deklarēšanas pakalpojumus, tiek pārmests, ka tās izdarījušas vairākus pārkāpumus muitas jomā saistībā ar Ķīnas izcelsmes cauruļu savienotājelementu importu.
Konkrēti, tiek pārmests, ka tās, veicot konkrētu Ķīnas izcelsmes ražojumu importu laikposmā no 2012. gada 19. novembra līdz 2015. gada 30. jūnijam, aplūkojamos cauruļu savienotājelementus deklarēdamas ar kļūdainu tarifu kodu un kļūdainu apzīmējumu, neesot veikušas antidempinga maksājumus 651954,11 EUR apmērā.
Attiecībā uz
Profit Europe
ievedmuitas deklarācijām iesniedzējtiesa konstatē, ka – vispirms – pirms 2012. gada 19. novembra visi aplūkojamie cauruļu savienotājelementi no čuguna ar lodveida grafītu vienmēr tika deklarēti kā ražoti no kaļamā čuguna (KN apakšpozīcija 73071910). Pēc tam, laikposmā no 2012. gada 19. decembra līdz 2014. gada 27. oktobrim, šādi savienotājelementi 71 reizi tika deklarēti KN apakšpozīcijā 73071910 saistībā ar savienotājelementiem no kaļamā čuguna un astoņas reizes apakšpozīcijā 73071110 saistībā ar nekaļamā čuguna savienotājelementiem spiediena sistēmās lietojamiem cauruļvadiem un caurulēm. Visbeidzot kopš 2014. gada 28. oktobra
Profit Europe
un
Gosselin
aplūkojamos cauruļu savienotājelementus vienmēr ir deklarējušas vienīgi apakšpozīcijā 73071110.
Galīgajā regulā šie ražojumi bija aprakstīti kā tādi, “kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex73071910 (
TARIC
kods 7307191010)”, un tiem bija piemērojami antidempinga maksājumi pēc likmes 57,8 % apmērā (Ķīnas izcelsmes ražojumiem) un antidempinga maksājumi pēc likmes 15,5 % apmērā (Taizemes izcelsmes ražojumiem).
Turklāt iesniedzējtiesa precizē, ka antidempinga maksājumu piemērošanas laikā visi savienojumi un savienotājelementi tika deklarēti kā ražojumi bez vītnes, lai gan sešu veidu ievestajiem ražojumiem faktiski esot bijusi vītne un tādēļ tiem esot bijuši piemērojami antidempinga maksājumi.
2014. gada martā
Profit Europe
iesniedza
Centrale Administratie der Douane en Accijnzen
(Centrālā muitas un akcīzes administrācija, Beļģija; turpmāk tekstā – “muitas administrācija”) vairākus lūgumus izsniegt saistošās izziņas par tarifu attiecībā uz pamatlietā aplūkojamo čuguna ar lodveida grafītu lietu cauruļu savienotājelementu tarifu klasifikāciju.
2014. gada 14. martā muitas administrācija izsniedza sešas saistošas izziņas par tarifu, kurās norādīts muitas kods 7307111100 (nekaļamā čuguna lieti, vītņoti cauruļu savienotājelementi).
Ar 2015. gada 30. marta lēmumu muitas administrācija izsniedza 20 saistošas izziņas par tarifu, kurās norādīts attiecīgi muitas kods 7307191000 (kaļamā čuguna lieti, vītņoti cauruļu savienotājelementi) vai muitas kods 7307191090 (kaļamā čuguna lieti cauruļu savienotājelementi bez vītnes).
Ar 2015. gada 9. aprīļa lēmumu muitas administrācija atsauca 2014. gada 14. martā izsniegtās saistošās izziņas par tarifu un klasificēja attiecīgos šajās izziņās minētos ražojumus KN apakšpozīcijā 73071910, kā pareizo muitas kodu norādot muitas kodu 73071910 un
TARIC
kodu 7307191090 (“kaļamā čuguna lieti cauruļu savienotājelementi bez vītnes”).
Abi šie lēmumi ietver atsauci uz KN skaidrojumiem attiecībā uz pozīciju 73071910, un tajos ir norādīts, ka termins “kaļamais čuguns” ietver arī čugunu ar lodveida grafītu, un no 2014. gada 30. septembra līdz 3. oktobrim notikušās Muitas kodeksa komitejas 140. sanāksmes secinājumos būtībā ir apstiprināts, ka šis termins ir interpretējams plaši.
Tā kā minēto lēmumu apstrīdēšanai administratīvajā procesā nebija panākumu,
Profit Europe
2016. gada 10. maijā katru šo lēmumu pārsūdzēja
Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel
(Briseles pirmās instances tiesa, kurā tiesvedība noris holandiešu valodā, Beļģija).
Turklāt 2017. gada 24. februārī
rechtbank van eerste aanleg Antwerpen
,
afdeling Antwerpen
(Antverpenes pirmās instances tiesa, Antverpenes nodaļa, Beļģija) pret
Profit Europe
un
Gosselin
tika sākts kriminālprocess, citastarp par kļūdainu deklarēšanu ar attiecīgu tarifu kodu un kļūdainu apzīmējumu.
Šā procesa norises laikā
Nederlandstalige rechtbank van eerste aanleg Brussel
(Briseles pirmās instances tiesa, kurā tiesvedība noris holandiešu valodā) ar diviem 2017. gada 16. jūnijā pieņemtiem lēmumiem vērsās pie Tiesas ar lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu divās lietās, kurās taisīts 2018. gada 12. jūlija spriedums Profit Europe (
C‑397/17 un C‑398/17
,
EU:C:2018:564
).
Minētajā spriedumā Tiesa ir nospriedusi, ka lietie cauruļu piederumi no sferoidālā grafitizētā čuguna [cauruļu savienotājelementi no čuguna ar lodveida grafītu] ir jāklasificē KN atlikušajā apakšpozīcijā 73071990 (“citādi lieti cauruļu savienotājelementi no čuguna vai lieta tērauda”), kas būtībā nozīmētu, ka gan
Profit Europe
ierosinātā klasifikācija, gan Beļģijas valsts piemērotā klasifikācija nav pareiza.
Pēc 2018. gada 12. jūlija sprieduma Profit Europe (
C‑397/17 un C‑398/17
,
EU:C:2018:564
) divās
rechtbank van eerste aanleg Brussel
(Briseles pirmās instances tiesa) izskatāmās lietās tika izvirzīti kopīgi prasījumi, kurās Beļģijas valsts vairs neuzturēja spēkā savu nostāju šajās tiesvedībās, un abos gadījumos tika atlīdzināti
Profit Europe
tiesāšanās izdevumi.
Savukārt
rechtbank van eerste aanleg Antwerpen
,
afdeling Antwerpen
(Antverpenes pirmās instances tiesa, Antverpenes nodaļa) ar 2019. gada 28. marta spriedumu, pirmkārt, attaisnoja
Profit Europe
un
Gosselin
, ciktāl runa bija par kļūdainu deklarēšanu ar attiecīgu tarifu kodu un kļūdainu apzīmējumu, un, otrkārt, atzina, ka muitas administrācijas prasība nodokļu jomā ir pieņemama, bet nepamatota.
2019. gada 16. aprīlī Prokuratūra un Federālā finanšu pārvalde šo spriedumu pārsūdzēja
hof van beroep te Antwerpen
(Antverpenes apelācijas tiesa, Beļģija).
Minētā tiesa norāda, ka, pirmkārt, pēc Tiesas 2018. gada 12. jūlija sprieduma Profit Europe (
C‑397/17 un C‑398/17
,
EU:C:2018:564
) KN skaidrojumi attiecībā uz apakšpozīciju 73071910 tika grozīti un savienotājelementi no čuguna ar lodveida grafītu tika svītroti. Turklāt skaidrojumos attiecībā uz apakšpozīciju 73071990 ir paredzēts, ka tagad tā ietver arī savienotājelementus no čuguna ar lodveida grafītu.
Otrkārt, tā norāda, ka galīgās regulas 1. panta 1. punkts ar Īstenošanas regulu 2019/262 tika grozīts tādējādi, ka tagad šis minētais imports attiecas uz “kaļamā čuguna un čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementiem [..], kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex73071910 (
Taric
kods 7307191010) un ex73071990 (
Taric
kods 7307199010)”.
Līdz ar to iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, kā pagaidu regulas un galīgās regulas interpretācija antidempinga maksājumu jomā bija saskaņojama ar minētā sprieduma atziņām muitas nodokļu jomā – pirms galīgās regulas grozīšanas 2019. gadā. Proti, tā kā Tiesa ir nospriedusi, ka čuguns ar lodveida grafītu neietilpst KN apakšpozīcijā 73071910, rodoties jautājums, vai attiecīgās regulas, kurās eksplicīti minēta šī apakšpozīcija, tomēr var tikt piemērotas čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementu importam.
Šādos apstākļos
hof van beroep te Antwerpen
(Antverpenes apelācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai uz Ķīnas izcelsmes lietiem vītņotiem cauruļu savienotājelementiem, kuri izgatavoti no čuguna ar lodveida grafītu, attiecas [pagaidu] regulā un [galīgajā] regulā paredzētie antidempinga maksājumi, ņemot vērā, ka Eiropas Savienības Tiesa 2018. gada 12. jūlija spriedumā Profit Europe (
C‑397/17 un C‑398/17
,
EU:C:2018:564
) ir nospriedusi, ka lietie cauruļu piederumi no sferoidālā grafitizētā čuguna [cauruļu savienotājelementi no čuguna ar lodveida grafītu] nav lieti cauruļu piederumi no kaļamā čuguna un ka lietie cauruļu piederumi no sferoidālā grafitizētā čuguna [cauruļu savienotājelementi no čuguna ar lodveida grafītu] ietilpst nevis apakšpozīcijā, kurā ietilpst lietie cauruļu piederumi no kaļamā čuguna, bet gan citā apakšpozīcijā?”
Par prejudiciālo jautājumu
Ar šo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai pagaidu regula un galīgā regula – redakcijā pirms grozījumiem, kas tajā izdarīti ar Īstenošanas regulu 2019/262, – ir jāinterpretē tādējādi, ka ar šīm regulām ieviestie pagaidu un galīgie antidempinga maksājumi ir piemērojami Ķīnas izcelsmes čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementiem.
Vispirms ir jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu antidempinga maksājumus uzliek ar regulu un dalībvalstis tos iekasē, ievērojot regulā par šādu maksājumu ieviešanu noteikto iekasēšanas veidu, likmi un pārējos kritērijus, neatkarīgi no muitas nodokļiem, nodokļiem un citiem maksājumiem, ko parasti uzliek importam.
Turklāt, piemēram, no pamatregulas 1. panta un 9. panta 4. punkta izriet, ka vienīgi tām precēm, kas bijušas antidempinga izmeklēšanas priekšmets, var tikt piemēroti antidempinga pasākumi tādēļ, ka ir konstatēts, ka attiecīgās preces tiek eksportētas uz Savienību par cenu, kas ir zemāka nekā līdzīgu preču, kuras ir antidempinga izmeklēšanas priekšmets, cena (spriedums, 2013. gada 18. aprīlis, Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
,
38.
punkts).
Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 2. punktu regulās par pagaidu vai galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu norāda arī preces aprakstu.
Turklāt antidempinga regulu rezolutīvajā daļā, lai identificētu preces, attiecībā uz kurām šajās regulās paredz piemērot antidempinga maksājumu, tās tostarp ir aprakstītas, pamatojoties uz KN tarifu apakšpozīciju, kurā šīs preces ietilpst. Tomēr šāda norāde ne vienmēr ir pietiekama, lai ļautu precīzi identificēt antidempinga tiesiskajā regulējumā norādītās preces, jo šo apakšpozīciju formulējums var nebūt precīzs. Šī iemesla dēļ antidempinga regulas rezolutīvās daļas tekstā preces, kurām piemērojams antidempinga maksājums, ir aprakstītas, izmantojot papildu nošķiršanas kritērijus. Vienīgi tad, ja prece ir klasificēta antidempinga regulā paredzētajā KN apakšpozīcijā un ja tai vienlaikus piemīt visas attiecīgās preces iezīmes, un tas ir jāizvērtē iesniedzējtiesai, šai precei ir piemērojams antidempinga maksājums (spriedums, 2013. gada 18. aprīlis, Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
,
31.
punkts).
Tomēr eventuāla preces klasificēšana konkrētā tarifu pozīcijā neizraisa automātisku antidempinga maksājuma piemērošanu šai precei (skat. spriedumu, 2013. gada 18. aprīlis, Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
,
33.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Turklāt attiecībā uz jaunu veidu precēm citastarp ir jāpārliecinās par to, vai tām piemīt tādas pašas tehniskās un fiziskās iezīmes, tāds pats galīgais pamatizmantojums un tāda pati kvalitātes un cenas attiecība kā precēm, uz kurām attiecas aplūkojamās antidempinga regulas. Šajā ziņā būtu jāizvērtē arī šo preču savstarpējā aizstājamība un konkurence starp tām (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2013. gada 18. aprīlis, Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
,
44.
punkts).
Proti, antidempinga regulu interpretācija, kas nozīmētu to, ka antidempinga pasākumu piemērošana tiktu attiecināta arī uz jauniem ražojumu veidiem, kuri, lai gan tiem piemīt tādas pašas raksturīgās pamatiezīmes kā tās, kas paredzētas šajās regulās, un tie klasificējami tajā pašā KN apakšpozīcijā, ir atšķirīgi ražojumi, tādēļ ka tiem piemīt papildu raksturīgās iezīmes, kas minētajās regulās nav precizētas, nav saderīga ar pamatregulas mērķi un sistēmu (pēc analoģijas skat. spriedumus, 2013. gada 18. aprīlis, Steinel Vertrieb,
C‑595/11
,
EU:C:2013:251
,
43.
punkts, un 2020. gada 15. oktobris, Linas Agro,
C‑117/19
,
EU:C:2020:833
,
46.
punkts).
Turklāt, lai konstatētu pamatlietā aplūkojamo pagaidu regulas un galīgās regulas piemērošanas jomu attiecībā uz tajās minētajām precēm, ir jāatgādina, ka, interpretējot Savienības tiesību normu, ir jāņem vērā ne tikai tās teksts, bet arī tās konteksts un ar tiesisko regulējumu, kurā šī norma ir ietverta, izvirzītie mērķi (spriedumi, 2019. gada 20. jūnijs, ExxonMobil Production Deutschland,
C‑682/17
,
EU:C:2019:518
,
71.
punkts un tajā minētā judikatūra, kā arī 2019. gada 12. septembris, Komisija/Kolachi Raj Industrial,
C‑709/17 P
,
EU:C:2019:717
,
82.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Attiecībā uz pagaidu regulas un galīgās regulas – pamatlietas faktiskajiem apstākļiem piemērojamajā redakcijā – formulējumu, pirmkārt, gan no to virsrakstiem, gan no attiecīgā 1. panta 1. punkta izriet, ka tās attiecās uz Ķīnas un Taizemes izcelsmes lietu, vītņotu cauruļu savienotājelementu no kaļamā čuguna importu. Turklāt šajās regulās bija norādīts, ka attiecīgie ražojumi tolaik ietilpa KN apakšpozīcijā 73071910 un, konkrētāk,
Taric
kodā 7307191010 un ka pēdējais minētais to tikai papildina ar apakšiedalījuma vienumu atbilstoši Kopienas Muitas kodeksa 20. panta 6. punkta b) apakšpunktam un Regulas Nr. 2658/87 2. panta a) punktam.
Otrkārt, pagaidu regulas 28. apsvērumā bija eksplicīti precizēts, ka vītņoti savienotājelementi no [čuguna ar lodveida grafītu] ietilpst tajā paredzētās procedūras un pasākumu piemērošanas jomā, jo tiem ir tādas pašas fiziskās pamatīpašības kā vītņotiem savienotājelementiem no kaļamā čuguna, uz kuriem attiecas pārbaude.
Kopš tā laika minētajā 28. apsvērumā vītņoti savienotājelementi no lodveida grafīta čuguna bija apzīmēti kā “līdzīgais ražojums”. Pamatregulas 1. panta 4. punktā šis jēdziens ir definēts kā prece, kas ir identiska, tas ir, no visiem aspektiem vienāda ar attiecīgo preci, vai arī, ja šādas preces nav, ar to saprot citu preci, kuras īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgās preces īpašībām, kaut arī tās nav identiskas no visiem aspektiem.
Šajā ziņā atšķirībā no KN apakšpozīcijām 73071110, 73071910 un 73071990 pagaidu regulā bija paredzēts papildu nošķiršanas kritērijs šā sprieduma 55. punktā minētās judikatūras izpratnē, proti, tas, ka pamatlietā aplūkojamajiem savienotājelementiem ir vītne, kuras dēļ, kā izriet no pagaidu regulas 28. apsvēruma, no šiem diviem čuguna veidiem ražotiem savienotājelementiem piemīt tādas pašas fiziskās pamatīpašības.
Turklāt nav strīda par to, ka pagaidu regulas un galīgās regulas pieņemšanas laikā KN skaidrojumos attiecībā uz apakšpozīciju 73071910 bija precizēts, ka termins “kaļams čuguns” ietver arī lodveida grafīta čugunu. Tas bija atgādināts arī pagaidu regulas 28. apsvērumā. Turklāt galīgās regulas 13. apsvērumā ir apstiprināti konstatējumi, kas ietverti pagaidu regulas 28. apsvērumā.
Līdz ar to ir konstatējams, ka pamatlietā aplūkojamās pagaidu regulas un galīgās regulas rezolutīvā daļa jau sākotnēji attiecās uz kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kā arī čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementu importu.
Šis konstatējums saskan gan ar antidempinga regulu kontekstu, gan ar tām sasniedzamajiem mērķiem.
Vispārīgi jāatgādina, ka antidempinga maksājumu ieviešana ir uzskatāma par preventīvu un aizsardzības pasākumu pret negodīgu konkurenci, kas izriet no dempinga prakses (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2000. gada 3. oktobris, Industrie des poudres sphériques/Padome,
C‑458/98 P
,
EU:C:2000:531
,
91.
punkts).
Antidempinga pasākumu funkcionālā neatkarība salīdzinājumā ar KN paredzēto tarifu klasifikāciju un ar kopējo muitas tarifu, ko veido
Taric
, izriet arī no pamatregulas 14. panta 1. punkta otrā teikuma, saskaņā ar kuru antidempinga maksājumus iekasē neatkarīgi no muitas nodokļiem, nodokļiem un citiem maksājumiem, ko parasti uzliek importam.
Turklāt šī neatkarība izriet no antidempinga maksājumu noteikšanas procedūras specifikas – kā tirdzniecības politikas pasākuma, kas vērsts pret ārpus Savienības reģistrētiem uzņēmumiem.
Šajā ziņā ir jānorāda, ka antidempinga regulās attiecīgo KN apakšpozīciju un
Taric
kodu apzīmēšanai ir tikai indikatīva nozīme – lai varētu noteikt, uz kuru ražojumu attiecas antidempinga pasākumi.
Šajā gadījumā tas tika precizēts paziņojumā par antidempinga procedūras sākšanu (
OV 2012, C 44, 33. lpp.
), kurā teikts, ka “ražojums, ko saskaņā ar apgalvojumu pārdod par dempinga cenām, ir Ķīnas Tautas Republikas, Taizemes un Indonēzijas [..] izcelsmes izmeklējamais ražojums, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex73071910”, bet vienlaikus norādīts, ka šis “KN kods norādīts vienīgi informācijai”.
Šajā ziņā no apstākļa vārdiem “pašlaik” un “patlaban”, kuri izmantoti gan šajā paziņojumā, gan pagaidu regulā un galīgajā regulā, izriet, ka Savienības likumdevējs jau bija rēķinājies ar to, ka tarifu klasifikācijā turpmāk varētu notikt izmaiņas.
Tas atbilst arī Kopienas Muitas kodeksa 20. panta 1. un 2. punktam, kuri ir piemērojami pamatlietas faktiskajiem apstākļiem. Proti, no šīs normas ir izsecināms, ka, pirmkārt, tiesību aktos paredzētie maksājami, kas veicami muitas parāda rašanās gadījumā, ir balstīti uz Savienības muitas tarifu. Otrkārt, citi pasākumi, kas ieviesti ar Savienības tiesību speciālajām normām attiecībā uz preču tirdzniecību, proti, tādi netarifa pasākumi kā antidempinga maksājumi, tikai “attiecīgos gadījumos” tiek piemēroti atkarībā no šo preču tarifu klasifikācijas.
Šajā kontekstā Tiesas spriedums, kā tas ir 2018. gada 12. jūlija sprieduma Profit Europe (
C‑397/17 un C‑398/17
,
EU:C:2018:564
) gadījumā, attiecas tikai uz viena ražojuma tarifu klasifikāciju, kas turklāt minēts antidempinga regulās, un pats par sevi tas nevar ietekmēt to piemērošanas jomu.
Visbeidzot attiecībā uz Īstenošanas regulu 2019/262, ar ko pēc 2018. gada 12. jūlija sprieduma Profit Europe (
C‑397/17 un C‑398/17
,
EU:C:2018:564
) tika grozīta galīgā regula, ir konstatējams, ka ar grozījumiem, kas ar minēto īstenošanas regulu izdarīti galīgās regulas normās, bija paredzēts tikai pieskaņot atsauces uz KN un
Taric
kodiem KN apakšpozīciju 73071110, 73071910 un 73071990 pareizajai interpretācijai, kas izklāstīta minētajā spriedumā, – attiecībā uz ražojumiem, kuri jau sākotnēji bija minēti antidempinga regulās.
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka pagaidu regula un galīgā regula – redakcijā pirms grozījumiem, kas tajā izdarīti ar Īstenošanas regulu 2019/262, – ir jāinterpretē tādējādi, ka ar šīm regulām ieviestie pagaidu un galīgie antidempinga maksājumi ir piemērojami Ķīnas izcelsmes čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementiem.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (desmitā palāta) nospriež:

Komisijas Regula (ES) Nr. 1071/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kā arī Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 430/2013 (2013. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importam, un izbeidz procedūru attiecībā uz Indonēziju – redakcijā pirms grozījumiem, kas tajā izdarīti ar 2019. gada 14. februāra Īstenošanas regulu (ES) 2019/262 –, ir jāinterpretē tādējādi, ka ar šīm regulām ieviestie pagaidu un galīgie antidempinga maksājumi ir piemērojami Ķīnas izcelsmes čuguna ar lodveida grafītu lietu vītņotu cauruļu savienotājelementiem.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – holandiešu.