CELEX: 62015CJ0262
Eelotsusetaotlus
Ühine tollitariifistik
Kauba klassifitseerimine
Määrus (EMÜ) nr 2658/87
Kombineeritud nomenklatuur
Rubriik 8710 ja alamrubriik 9305 91 00
XVII jaotise märkus 3 ja grupi 93 märkuse 1 punkt c
Tankid jm soomusmasinad
Sõjaväerelvad
Tornsüsteemi klassifitseerimine

Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (
EÜT 1987, L 256, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382), mida on muudetud komisjoni 4. oktoobri 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1001/2013 (
ELT 2013, L 290, lk 1
) (edaspidi „KN“), I lisas kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri XVII jaotise märkust 3 ja grupi 93 märkuse 1 punkti c.
Taotlus esitati GD European Land Systems – Steyri (edaspidi „GD“) ja Zollamt Eisenstadt Flughafen Wieni (Eisenstadti tolliameti piirkonnas asuv Viini lennujaama tolliamet, edaspidi „toll“) vahelises kohtuvaidluses tornsüsteemi (relvasüsteem
Multi Gun Turret System
) KNi klassifitseerimise üle.
Õiguslik raamistik
KN
Euroopa Liitu imporditud kauba tolliotstarbel klassifitseerimist reguleerib KN.
Määruse nr 2658/87 (muudetud nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 254/2000 (EÜ 2000, L 28, lk 16; ELT eriväljaanne 02/09, lk 357)) artikli 12 kohaselt võtab komisjon igal aastal vastu määruse vormis KNi täieliku variandi koos vastavate ühise tollitariifistiku ühepoolsete ja kokkuleppeliste tollimaksumääradega, nagu see tuleneb Euroopa Nõukogu või komisjoni poolt võetud meetmetest. Nimetatud määrus avaldatakse hiljemalt 31. oktoobril Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse alates järgneva aasta 1. jaanuarist. Euroopa Kohtule esitatud toimikust nähtub, et põhikohtuasja asjaolude suhtes on kohaldatav KNi 2014. aasta redaktsioon, mis kehtestati määrusega nr 1001/2013.
KNi esimene osa „Eelsätted“, mis sisaldab I jagu „Üldreeglid“, mille A osa „Kaupade [KNi klassifitseerimise üldreeglid“ näeb eelkõige ette:
„Kaupade klassifitseerimine [KNi] toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
1.
Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid või märkused ei näe ette muud.
[...]“
KNi teine osa „Tollimaksude loend“ sisaldab XVII jaotist „Sõidukid, õhusõidukid, veesõidukid ja muud transpordivahendid“, mille märkuse 2 punkt ij ja märkus 3 on sõnastatud järgmiselt:
„2.
Terminid „osad“ ning „osad ja tarvikud“ ei hõlma järgmisi tooteid, olenemata sellest, kas neid võiks klassifitseerida selle jaotise kaupadena:
[...]
ij)
relvad (grupp 93);
[...]
3.
Gruppides 86–88 ei kuulu terminite „osad“ ja „tarvikud“ alla need osad ja tarvikud, mida ei kasutata üksnes või peamiselt koos nende gruppide toodetega. Kui osa või tarvik vastab nimetatud gruppide kahe või enama rubriigi kirjeldusele, klassifitseeritakse see rubriiki, mis vastab osa või tarviku peamisele kasutusalale.“
KNi XVII jaotis sisaldab gruppi 87 „Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiveerem, ning nende osad ja tarvikud“, mille alla kuulub rubriik 8710. Kõnealune rubriik on järgmine:
„8710 00 00Tankid jm soomusmasinad, ka relvadega varustatud, ning nende osad“
KNi teise osa XIX jaotis „Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud“ sisaldab gruppi 93, mille pealkiri on samuti „Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud“ ning mille märkuse 1 punktis c on täpsustatud:
„1.
Sellesse gruppi ei kuulu:
[...]
c)
soomusmasinad (rubriik 8710);
[...]“
KNi grupp 93 sisaldab rubriike 9301–9305:
„9301
[...]
Sõjaväerelvad, v.a revolvrid, püstolid ja rubriigi 9307 relvad:
9302 00 00
Revolvrid ja püstolid, v.a rubriikide 9303 ja 9304……………………………………………………
Muud tulirelvad ja samalaadsed seadmed, milles kasutatakse lõhkelaengut [...]:
[...]
9304 00 00
[...]
Muud relvad (näiteks vedru-, õhu- või gaasipüssid ja ‑püstolid, kumminuiad), v.a rubriigis 9307 nimetatud…………………..
Rubriikidesse 9301–9304 kuuluvate relvade osad ja lisaseadmed:
[...]
9305 20 00
9305 9100
9305 9900
[...]
– rubriigi 9303 haavli- ja vintpüssidele……………………
– muud:
– – rubriigi 9301 sõjaväerelvadele…………………
– – muud…………………………………………... “
Määrus (EMÜ) nr 2913/92
Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (
EÜT L 302, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 82/97 (
EÜT 1997, L 17, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/08, lk 179), artikli 12 lõiked 1 ja 2 on sõnastatud järgmiselt:
„1.   Toll annab siduvat tariifiinformatsiooni või siduvat päritoluinformatsiooni kirjaliku taotluse alusel komiteemenetlusega kindlaksmääratud korras.
2.   Siduv tariifiinformatsioon või siduv päritoluinformatsioon on tollile suhetes informatsiooni pidajaga siduv ainult kauba tariifse klassifikatsiooni või kauba päritolu määramise osas.
Siduv tariifiinformatsioon või siduv päritoluinformatsioon on tollile siduv ainult kauba puhul, millega seotud tolliformaalsused täidetakse pärast kuupäeva, kui toll selle informatsiooni andis.“
Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused
Tollikoostöö Nõukogu (nüüd Maailma Tolliorganisatsioon, edaspidi „WCO“) asutati Brüsselis 15. detsembril 1950 allkirjastatud konventsiooniga nimetatud nõukogu asutamise kohta. Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) töötas välja WCO ning see kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga, mis kiideti koos selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (
EÜT 1987, L 198, lk 1
; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288). KNiga on üle võetud HSi rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid. Ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad KNi enda alajaotisi.
WCO töötab HSi selgitavad märkused välja vastavalt selle konventsiooni sätetele.
HSi selgitavas märkuses rubriigi 8710 kohta on täpsustatud:
„Siia rubriiki kuuluvad tankid ja teised soomusmasinad (ka relvadega varustatud) ja selliste masinate osad.
Tankid on soomusmasinad, mis on monteeritud roomikutele ja relvastatud mitmesuguste relvadega (kahurid, kuulipildujad, leegiheitjad jne), mis asuvad tavaliselt ühes või kahes pöördetornis. [...]
Osad
Sellesse rubriiki kuuluvad ülal mainitud transpordivahendite osad tingimusel, et osad täidavad mõlemat järgnevat tingimust:
1.
Nad peavad olema identifitseeritavad kui sobivad kasutamiseks üksnes või peamiselt niisuguste transpordivahenditega.
2.
Nad ei tohi olla välistatud XVII jaotise märkustega (vaata vastavat selgituste üldosa).
Selle rubriigi osade hulka kuuluvad:
1)
Soomusmasinate korpused ja nende osad (tornid, soomustatud uksed ja kapotid jne).
[...]“
HSi rubriigi 9305 selgitav märkus näeb ette:
„Selle rubriigi osade ja lisaseadmete hulka kuuluvad:
1.
Sõjaväerelvade osad, näiteks lainerid (suurtüki vahetatav sisetoru), tagasilöögimehhanismid ja kabad igasugustele tulirelvadele; turellid, suurtükialused, kolmjalgsed statiivid ja muud spetsiaalsed alused püssidele, automaatidele, poolautomaatpüssidele jne, sihtimis- ja laadimismehhanismiga või ilma.
[...]“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
GD on osaühing, mis kuulub kogu maailmas tegutsevasse relvastuskontserni ja toodab muu hulgas tanke. 25. veebruaril 2014 deklareeris ta tollis kauba, mis oli määratletud kui tanki tornsüsteem liidus vabasse ringlusse lubamiseks.
Toll lubas kauba vabasse ringlusse ning teatas GD-le seejärel, et kaubalt tuleb tasuda 1,7% imporditollimaksu, mis tuleneb kauba klassifitseerimisest KNi rubriiki 8710. Toll lähtus nimelt sellest, et kõnealuse kauba puhul on tegemist „tankitorniga, mis selgesti äratuntava osana monteeritakse üksnes või peamiselt tankide külge“. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul on see teade kehtiv maksuotsusena.
GD esitas 11. märtsil 2014 tolli teate peale vaide ja taotles põhikohtuasjas kõne all oleva kauba klassifitseerimist „sõjaväerelvadena“ KNi rubriiki 9305 91 00 maksumääraga 0%. Toll jättis vaide rahuldamata, mispeale GD esitas kaebuse Bundesfinanzgerichtile (Austria kõrgeim maksukohus).
GD esitas selles menetluses Hauptzollamt Hannoveri (Hannoveri tolliamet) 11. aprilli 2014. aasta siduva tariifiinformatsiooni, mille alusel tuleb GD sõnul samasugune kaup nagu käesoleval juhul klassifitseerida KNi alamrubriiki 9305 91 00.
Põhikohtuasjas kõne all oleva kauba kirjeldus sisaldub selles tariifiinformatsioonis ja eelotsusetaotluse esitanud kohus on selle ära toonud oma eelotsusetaotluses. See on sõnastatud järgmiselt:
„[…] [tegemist on] ühendatud tehniliste elementidega, mis on paigutatud peamiselt metallist koosnevasse tornilaadsesse konstruktsiooni. Tornsüsteem on relvasüsteemi alus ja on peamiselt varustatud järgmiste alamsüsteemide ja komponentidega: elektrilised ajamid, pöördmehhanismi stabilisaator, optilised ja elektroonilised sihikud koos displeide ja juhtimisseadmetega ekipaaži jaoks (sihtur ja komandör), tulejuhtimissüsteem, mitu sensorit, mahutid laskemoona ja selle relvadesse juhtimise seadeldiste jaoks. Süsteem on ette valmistatud sellesse automaatkahuri ja kuulipilduja monteerimiseks (kumbki relv ei ole käesoleva siduva tariifiinformatsiooni ese). Nimetatud alamsüsteemide koostoimimine võimaldab ekipaažil kasutada pardakahurit ja kuulipildujat ja seega teostada sihitud laske. Tornsüsteemi tuleb kasutada pööratavana mere- ja maismaatranspordisüsteemide katusele või ka statsionaarsete seadmete külge monteeritult.“
Bundesfinanzgericht (Austria kõrgeim maksukohus) jättis GD kaebuse 29. oktoobril 2014 rahuldamata. Kohus klassifitseeris põhikohtuasjas kõne all oleva tornsüsteemi tanki osana KNi rubriiki 8710 ja märkis, et Hannoveri tolli tariifiinformatsioonil ei saa olla tagasiulatuvat mõju.
GD esitas Bundesfinanzgerichti (Austria kõrgeim maksukohus) otsuse peale, millega tema kaebus rahuldamata jäeti, kassatsioonkaebuse Verwaltungsgerichtshofile (Austria kõrgeim halduskohus). See kohus märgib, et Bundesfinanzgerichti (Austria kõrgeim maksukohus) sedastuste kohaselt on GD esitatud Hannoveri tolli siduvas tariifiinformatsioonis kirjeldatud kaup identne põhikohtuasjas kõne all oleva kaubaga. Kohtu sõnul ei ole see tariifiinformatsioon käesolevas asjas siiski kohaldatav, kuna kaup deklareeriti 25. veebruaril 2014 ja seega enne 11. aprillil 2014 antud tariifiinformatsiooni.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et kõnealune kaup monteeriti sellise sõiduki külge, mis tuleks klassifitseerida kui tank või soomusmasin KNi rubriiki 8710. Kohtu sõnul on aga omavahel vastuolus HSi rubriigi 8710 selgitavad märkused, mille kohaselt kuuluvad sellesse rubriiki „Soomusmasinate korpused ja nende osad (tornid, soomustatud uksed ja kapotid jne)“, ja HSi rubriigi 9305 selgitavad märkused, mille kohaselt kuuluvad sellesse rubriiki sõjaväerelvade osad, näiteks turellid, automaadid ja poolautomaatpüssid.
Lisaks soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kuidas tõlgendada KNi XVII jaotise märkust 3, mille kohaselt kuuluvad gruppides 86–88 termini „osad“ alla ainult need osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt koos nende gruppide, sealhulgas rubriigi 8710 toodetega.
Neil asjaoludel otsustas Verwaltungsgerichtshof (Austria kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas KNi käesolevas asjas kohaldatava versiooni grupi 93 märkuse 1 punktis c sätestatud erand sõnastusega „soomusmasinad (rubriik 8710)“ hõlmab ka nende „osi“?
2.
Kas KNi XVII jaotise märkust 3 tuleb tõlgendada nii, et „relvasüsteem (tankitorn)“, mida kasutatakse tankidel või „liikuvatel meretranspordisüsteemidel“ või ka statsionaarsetel seadmetel, tuleb klassifitseerida tanki osana KNi rubriiki 8710, kuna tankide tootja importis asjaomase relvasüsteemi tankide tootmiseks või monteerimiseks ja relvasüsteemi kasutatakse tõepoolest sel eesmärgil?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
Nende küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas KNi tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjas kõne all olev tornsüsteem tuleb klassifitseerida KNi rubriiki 8710 või alamrubriiki 9305 91 00, kuna asjaomane tornsüsteem imporditi tankide tootmiseks või monteerimiseks ja seda kasutatakse tõepoolest sel eesmärgil.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul tuleks juhul, kui lugeda sellist süsteemi tanki osaks, klassifitseerida see KNi rubriiki 8710, mille alla käivad just nimelt „[t]ankid jm soomusmasinad, ka relvadega varustatud, ning nende osad“. Kui aga seda süsteemi tuleks lugeda sõjaväerelvade osaks või lisaseadmeks, siis peaks selle klassifitseerima alamrubriiki 9305 91 00, mis hõlmab just selliseid sõjaväerelvade osi või lisaseadmeid.
Oluline on meenutada, et kui Euroopa Kohus on saanud eelotsusetaotluse tariifse klassifitseerimise küsimuses, on tema ülesanne kõnealuste toodete ise klassifitseerimise asemel pigem siseriiklikule kohtule nende kriteeriumide selgitamine, mille kohaldamine võimaldab viimasel need tooted õigesti KNi klassifitseerida, seda enam, et Euroopa Kohtul ei pruugi olla kogu vajalikku asjakohast teavet (kohtuotsus, 7.11.2002, Lohmann ja Medi Bayreuth,
C‑260/00–C‑263/00
,
EU:C:2002:637
, punkt
, ning kohtuotsus, 22.11.2012, Digitalnet jt,
C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 ja C‑383/11
,
EU:C:2012:745
, punkt
).
Euroopa Kohus on lisaks sedastanud, et KNi klassifitseerimise üldreeglid näevad ette, et kaupade klassifitseerimine toimub lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest, ning et jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud üksnes suunaval eesmärgil (kohtuotsus, 12.6.2014, Lukoyl Neftohim Burgas,
C‑330/13
,
EU:C:2014:1757
, punkt
, ja kohtuotsus 11.6.2015, Baby Dan,
C‑272/14
,
EU:C:2015:388
, punkt
).
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tuleneb samuti, et õiguskindluse ning lihtsa järelkontrolli tagamiseks on vajalik, et kaupade tariifse klassifitseerimise otsustav kriteerium oleksid üldiselt kauba objektiivsed tunnused ning omadused selliselt, nagu need on kindlaks määratud KNi rubriigi ning jaotise või grupi märkuste sõnastuses (vt eelkõige kohtuotsus, 16.2.2006, Proxxon,
C‑500/04
,
EU:C:2006:111
, punkt
, ning kohtuotsus, 5.3.2015, Vario Tek,
C‑178/14
,
EU:C:2015:152
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Käesolevas asjas tuleb tuvastada, et ühest küljest ei ole KNi XVII jaotise märkuse 2 punkti ij kohaselt, mis puudutab muu hulgas KNi rubriiki 8710, gruppi 93 kuuluvad relvad transpordivahendite „osad“ ega „tarvikud“, olenemata sellest, kas neid võiks klassifitseerida selle jaotise kaupadena. Teisest küljest välistab KNi grupi 93 märkuse 1 punkt c sõnaselgelt KNi rubriigis 8710 nimetatud tankide klassifitseerimise sellesse gruppi.
Kuna viimati nimetatud rubriik hõlmab ka tankide osi, siis ei ole välistatud mitte üksnes tankid, vaid ka nende osad. Seega tuleb kontrollida, kas põhikohtuasjas kõne all olevat tornsüsteemi saab lugeda tanki „osaks“ KNi rubriigi 8710 tähenduses. Kui see on tõepoolest nii, siis ei saa tornsüsteem olla relv KNi rubriigi 9301 tähenduses ega kuulu seega KNi XVII jaotise märkuse 2 punktis ij sätestatud erandi alla.
KNi XVII jaotise märkusest 3 tuleneb, et põhikohtuasjas kõne all olevat tornsüsteemi saab pidada tanki „osaks“ või „tarvikuks“ KNi rubriigi 8710 tähenduses vaid siis, kui seda kasutatakse „üksnes“ või „peamiselt“ koos tankiga.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib sellega seoses teada, kas sellise tornsüsteemi lõplik kasutusviis on määrava tähtsusega, kui vastata küsimusele, kas seda tuleb lugeda oskas, mida kasutatakse „üksnes“ või „peamiselt“ koos tankiga.
Siinkohal tuleb märkida, et tornsüsteemi „üksnes“ või „peamiselt“ kasutamist peab olema võimalik kontrollida tollivormistuse ajal ning seega selle kauba vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimise kontrollimisel (vt selle kohta kohtuotsus, 23.4.2015, ALKA,
C‑635/13
,
EU:C:2015:268
, punkt
).
Järelikult võib asjaolu, et tornsüsteem imporditi tankide tootmiseks või monteerimiseks ja et seda kasutati seejärel tõepoolest sel eesmärgil, olla küll arvessevõetav aspekt, kuid see ei tähenda tingimata, et kõnealust tornsüsteemi kasutatakse „üksnes“ või „peamiselt“ koos nimetatud tankidega KNi XVII jaotise märkuse 3 või HSi rubriigi 8710 selgitava märkuse tähenduses.
Eelotsusetaotlusest nähtub, et põhikohtuasjas kõne all olevat tornsüsteemi saab kasutada pööratavana mere- ja maismaatranspordisüsteemide katusele või ka statsionaarsete seadmete külge monteeritult. Sellest järeldub, et nimetatud tornsüsteemi ei saa lugeda „osaks“, mida kasutatakse „üksnes“ koos tankiga.
Neil asjaoludel peab eelotsusetaotluse esitanud kohus kontrollima, kas kõnealust tornsüsteemi kasutatakse selle objektiivsete tunnuste ja omaduste põhjal „peamiselt“ koos tankiga. Kui see on nii, tuleks tornsüsteem klassifitseerida rubriiki 8710, ilma et selle lõplik kasutusviis oleks siinkohal määrav.
Kui kontrolli tulemusena selguks, et see ei ole nii, peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus selgitama, kas põhikohtuasjas kõne all olevat tornsüsteemi, mis sellele kohtule esitatud dokumentide põhjal ei ole „sõjaväerelv“, saab siiski lugeda sõjaväerelva „osaks“ või „lisaseadmeks“ KNi alamrubriigi 9305 9100 tähenduses.
Sellega seoses on Euroopa Kohus masinate, seadmete, ja instrumentide osade ning tarvikute kohta juba sedastanud, et mõiste „osad“ eeldab sellise terviku olemasolu, mille töötamise seisukohalt on see osa hädavajalik, ning et mõiste „tarvik“ eeldab sellise vahetatava osa olemasolu, mis on ette nähtud masinale kinnitamiseks selle konkreetseks tööks kohandamiseks või masina poolt tehtavate tööde ringi laiendamiseks või masina põhifunktsiooni suhtes abistava operatsiooni sooritamiseks. Et tagada ühise tollitariifistiku sidus ja ühetaoline kohaldamine, peavad need määratlused olema kohaldatavad KNi rubriigile 9305 ning eelkõige selle alamrubriigile 9305 9100 (vt analoogia alusel kohtuotsus, 4.3.2015, Oliver Medical,
C‑547/13
,
EU:C:2015:139
, punkt
ja seal viidatud kohtupraktika).
Samas tuleb märkida, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu kirjeldustest põhikohtuasjas kõne all oleva tornsüsteemi kohta nähtub, et seda võib pidada sõjaväerelva, näiteks kahuri või kuulipilduja „osaks“ või „lisaseadmeks“ KNi alamrubriigi 9305 9100 tähenduses. Eelotsusetaotlusest tuleneb nimelt, et kõnealune tornsüsteem võimaldab monteerida sellesse automaatkahuri ja kuulipilduja. Nimetatud tornsüsteem on varustatud eelkõige selliste alamsüsteemide ja komponentidega, nagu elektrilised ajamid, pöördmehhanismi stabilisaator, optilised ja elektroonilised sihikud koos displeide ja juhtimisseadmetega ekipaaži jaoks (sihtur ja komandör), tulejuhtimissüsteem, mitu sensorit, mahutid laskemoona ja selle relvadesse juhtimise seadeldiste jaoks, mis võimaldavad ekipaažil kasutada pardakahurit ja kuulipildujat ja seega teostada sihitud laske. Tornsüsteemi saab monteerida ka automaatkahuri ja kuulipilduja.
Seega kui põhikohtuasjas kõne all olevat tornsüsteemi ei kasutata siiski peamiselt koos tankiga, tuleks see objektiivsete omaduste poolest lugeda sõjaväerelva „osaks“, kui see peaks olema hädavajalik torni monteeritud kahuri või kuulipilduja töötamise seisukohalt, või aga igal juhul sõjaväerelva „lisaseadmeks“, kui tornsüsteem võimaldab kohandada sõjaväerelva konkreetseks tööks või luua lisavõimalusi selle kasutamiseks.
Seda hinnangut kinnitab ka HSi rubriigi 9305 selgitav märkus, mille kohaselt kuuluvad sellesse rubriiki sõjaväerelvade osad, eelkõige näiteks „turellid, suurtükialused, kolmjalgsed statiivid ja muud spetsiaalsed alused püssidele, automaatidele, poolautomaatpüssidele jne, sihtimis- ja laadimismehhanismiga või ilma“. Sellest selgitavast märkusest koosmõjus HSi rubriigi 8710 selgitava märkusega tuleneb seega, et kui turellid ei ole soomusmasinate korpuse osad, on need „sõjaväerelvade“ osad, kui neil on selliste relvade töötamist või kasutamist toetav funktsioon.
Neil asjaoludel tuleb põhikohtuasjas kõne all olev tornsüsteem klassifitseerida KNi alamrubriiki 9305 9100.
Eeltoodud kaalutlustest lähtuvalt tuleb eelotsuse küsimustele vastata, et KNi tuleb tõlgendada nii, selline tornsüsteem, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis imporditi tankide tootmiseks ja mida kasutati seejärel tõepoolest sel eesmärgil, tuleb klassifitseerida KNi rubriiki 8710, kui seda kasutatakse „peamiselt“ koos tankiga, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima kõnealuse tornsüsteemi objektiivsete tunnuste ja omaduste alusel, ilma et tornsüsteemi lõplik kasutusviis käesoleval juhul oleks klassifitseerimise seisukohalt oluline. Muul juhul tuleb tornsüsteem klassifitseerida „sõjaväerelva“ osa või lisaseadmena KNi alamrubriiki 9305 9100.
Kohtukulud
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (üheksas koda) otsustab:

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (muudetud komisjoni 4. oktoobri 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1001/2013) I lisas kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, selline tornsüsteem, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis imporditi tankide tootmiseks ja mida kasutati seejärel tõepoolest sel eesmärgil, tuleb klassifitseerida selle kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 8710, kui seda kasutatakse „peamiselt“ koos tankiga, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima kõnealuse tornsüsteemi objektiivsete tunnuste ja omaduste alusel, ilma et tornsüsteemi lõplik kasutusviis käesoleval juhul oleks klassifitseerimise seisukohalt oluline. Muul juhul tuleb tornsüsteem klassifitseerida „sõjaväerelva“ osa või lisaseadmena selle kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 9305 9100.

Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: saksa.