CELEX: 62017CJ0462
Predhodno odločanje
Približevanje zakonodaj
Uredba (ES) št. 110/2008
Žgane pijače
Opredelitev, opis, predstavitev, označevanje in zaščita geografskih označb
Priloga II, točka 41
Jajčni liker
Opredelitev
Izčrpnost dovoljenih sestavin

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago točke 41 Priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (
UL 2008, L 39, str. 16
, in popravek
UL 2009, L 228, str. 47
), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 (
UL 2008, L 354, str. 34
) (v nadaljevanju: Uredba št. 110/2008).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbama Tänzer & Trasper GmbH in Altenweddinger Geflügelhof KG v zvezi s prodajnim poimenovanjem proizvodov zadnjenavedene „jajčni liker“.
Pravni okvir
V uvodnih izjavah 2, 4 in 9 Uredbe št. 110/2008 je navedeno:
„(2)
Področje žganih pijač je pomembno za potrošnike, proizvajalce in kmetijski sektor v [Uniji]. Ukrepi, ki veljajo za področje žganih pijač, morajo prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov, preprečevanju goljufivega ravnanja ter doseganju preglednosti trga in poštene konkurence. S tem bi morali ukrepi varovati ugled, ki so ga žgane pijače [Unije] dosegle na skupnem in svetovnem trgu z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač, kakor tudi povečanega povpraševanja po varstvu potrošnikov in informiranju. […]
[…]
(4)
Za zagotovitev bolj sistematičnega pristopa v okviru zakonodaje, ki ureja žgane pijače, bi morala ta uredba postaviti jasno opredeljena merila za proizvodnjo, opis, predstavitev in označevanje ter zaščito geografskih označb žganih pijač.
[…]
(9)
Glede na pomen in zapletenost področja žganih pijač je primerno določiti posebne ukrepe o opisu in predstavitvi žganih pijač, ki presegajo horizontalna pravila, določena v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil [(UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 5, str. 75)]. Ti posebni ukrepi morajo preprečevati zlorabo izraza ‚žgane pijače‘ in imen žganih pijač za proizvode, ki ne ustrezajo opredelitvam iz te uredbe.“
Člen 1(1) Uredbe št. 110/2008 določa pravila o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač.
Člen 2(1) in (3) te uredbe določa:
„1.   V tej uredbi pomeni ‚žgana pijača‘ alkoholno pijačo:
[…]
(c)
z najnižjo vsebnostjo alkohola 15 vol. %;
[…]
3.   Najnižja vsebnost alkohola iz odstavka 1(c) ne posega v opredelitev proizvoda kategorije 41 iz Priloge II.“
Člen 4 navedene uredbe določa, da se žgane pijače razvrstijo v kategorije v skladu z opredelitvami iz Priloge II k tej uredbi.
Člen 5(2)(a) te uredbe določa:
„Brez poseganja v posebna pravila, določena za vsako od kategorij od 15 do 46 v Prilogi II, za žgane pijače, ki so opredeljene v navedeni prilogi, velja naslednje:
(a)
lahko se pridobijo iz katere koli kmetijske surovine, naštete v Prilogi I k Pogodbi.“
Člen 9(1) in (2) Uredbe št. 110/2008 določa:
„1.   Žgane pijače, ki ustrezajo specifikacijam za proizvode, opredeljene v kategorijah od 1 do 46 Priloge II, nosijo v opisu, predstavitvi in označevanju prodajno poimenovanje, ki je tam določeno.
2.   Žgane pijače, ki ustrezajo opredelitvi iz člena 2, vendar ne izpolnjujejo zahtev za vključitev v kategorije od 1 do 46 iz Priloge II, nosijo v opisu, predstavitvi in označevanju prodajno poimenovanje ‚žgana pijača‘. Brez poseganja v odstavek 5 tega člena se to prodajno poimenovanje ne sme nadomestiti ali spremeniti.“
Priloga II k tej uredbi je naslovljena „Žgane pijače“. V delu te priloge, ki se nanaša na „Kategorije žganih pijač“, je v točkah 41 in 42 te priloge navedeno:
„41.
Jajčni liker ali
advocaat
ali
avocat
ali
advokat
(a)
Jajčni liker ali
advocaat
ali
avocat
ali
advokat
je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, pridobljena iz etanola kmetijskega porekla, destilata in/ali žganja, ki vsebuje kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter, izražena kot invertni sladkor. Najmanjša vsebnost čistega jajčnega rumenjaka mora znašati 140 gramov na liter končnega proizvoda.
(b)
Z odstopanjem od člena 2(1)(c) je najmanjši volumenski delež alkohola v jajčnem likerju ali pijači
advocaat
ali
avocat
ali
advokat
14 %.
(c)
Pri pripravi jajčnega likerja ali
advocaata
ali
avocata
ali
advokata
se lahko uporabljajo samo aromatične snovi, kot so opredeljene v členu 3(2)(b) Uredbe […] št. 1334/2008, in aromatični pripravki, kot so opredeljeni v členu 3(2)(d) navedene uredbe.
42.
Liker z jajci
(a)
Liker z jajci je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, pridobljena iz etanola kmetijskega porekla, destilata in/ali alkohola, ki vsebuje značilne sestavine, kot so kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. […]
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
Družbi Tänzer & Trasper in Altenweddinger Geflügelhof proizvajata likerje, katerih sestavine so tudi jajca in ki jih prodajata pod prodajnim poimenovanjem „jajčni liker“. Med likerji, ki jih pod tem poimenovanjem prodaja družba Altenweddinger Geflügelhof, je tudi serija proizvodov, ki na etiketi na zadnji strani steklenice vsebujejo navedbo „vsebuje mleko“. Ni sporno, da ti proizvodi dejansko vsebujejo mleko.
Družba Tänzer & Trasper je pri predložitvenem sodišču Landgericht Hamburg (deželno sodišče v Hamburgu, Nemčija) na podlagi povezanih določb nacionalnega prava in prava Unije vložila predlog, naj se družbi Altenweddinger Geflügelhof naloži, naj preneha uporabljati prodajno poimenovanje „jajčni liker“ za navedeno serijo proizvodov. Družba Tänzer & Trasper meni, da ker mleko v točki 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008 ni določeno kot sestavina jajčnega likerja, se za proizvod, ki vsebuje mleko, ne more uporabljati navedeno prodajno poimenovanje.
Družba Altenweddinger Geflügelhof pa, nasprotno, trdi, da zadevni proizvodi ustrezajo zahtevam iz te določbe, saj so sestavine, ki so v njej naštete, le minimalni pogoji, ki jih je treba izpolniti, da bi bilo nek proizvod mogoče opredeliti kot „jajčni liker“.
V teh okoliščinah je Landgericht Hamburg (deželno sodišče v Hamburgu) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali gre pri sestavinah, naštetih v točki 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008, za take sestavine, ki jih mora žgana pijača najmanj vsebovati, da je zanjo mogoče uporabljati prodajno poimenovanje ‚jajčni liker‘ (minimalna specifikacija), ali pa so v tej točki določene dovoljene sestavine proizvoda, za katerega se želi uporabljati prodajno poimenovanje ‚jajčni liker‘, naštete taksativno?“
Vprašanje za predhodno odločanje
Predložitveno sodišče z vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba točko 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008 razlagati tako, da žgana pijača za to, da bi bilo zanjo mogoče uporabljati prodajno poimenovanje „jajčni liker“, ne sme vsebovati drugih sestavin kot tistih, ki so navedene v tej določbi.
Uredba št. 110/2008 v skladu s svojim členom 1(1) določa pravila o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač ter zaščiti njihovih geografskih označb. V skladu s členom 4 te uredbe se žgane pijače razvrstijo v kategorije v skladu z opredelitvami iz Priloge II k tej uredbi.
V obravnavanem primeru se spor o glavni stvari nanaša na vprašanje, ali ima družba Altenweddinger Geflügelhof, ki je tožena stranka v tem sporu, pravico, da za svoje proizvode uporablja poimenovanje „jajčni liker“, čeprav ti poleg sestavin, naštetih v navedeni določbi, vsebujejo mleko.
Poudariti je treba, da je v španski, angleški in francoski različici prvi stavek točke 41(a) Priloge II k Uredbi št. 110/2008 napisan tako, da iz njega nedvoumno izhaja, da je seznam tam navedenih sestavin izčrpen.
Različica tega stavka v nemškem jeziku pa določa, da je jajčni liker žgana pijača, „ki vsebuje“ – kot sestavine – kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Kot je v pisnih stališčih opozorila Evropska komisija, to besedilo ne izključuje razlage, v skladu s katero je dovoljeno dodajanje drugih sestavin poleg zadnjenavedenih.
Družba Altenweddinger Geflügelhof poleg tega v stališčih, ki jih je predložila Sodišču, poudarja, da različica navedenega stavka v italijanskem jeziku v njem navedene sestavine opredeljuje kot „značilne“ („
elementi caratteristici
“). Tako v tej jezikovni različici besedilo točke 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008 ustreza besedilu točke 42 iste priloge, ki opredeljuje žgano pijačo, imenovano „liker z jajci“.
V tem okviru je treba spomniti, da se v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča formulacija določbe prava Unije, ki se uporablja v eni od jezikovnih različic, ne more uporabljati kot edina podlaga za razlago te določbe oziroma glede tega ne more imeti prednosti pred drugimi jezikovnimi različicami. Določbe prava Unije je treba namreč razlagati in uporabljati enotno, ob upoštevanju različic v vseh jezikih Unije. Če se med jezikovnimi različicami besedila zakonodaje Unije pojavijo razhajanja, je treba zadevno določbo razlagati glede na okvir in namen ureditve, katere del je (glej v tem smislu sodbo z dne 1. marca 2016, Alo in Osso,
C‑443/14 in C‑444/14
,
EU:C:2016:127
, točka
in navedena sodna praksa).
Kar zadeva, na prvem mestu, okvir zadevne določbe, je treba poudariti, da iz člena 9(1) Uredbe št. 110/2008 izhaja, da žgane pijače, ki ustrezajo specifikacijam za proizvode, opredeljene v kategorijah iz Priloge II k tej uredbi, nosijo v opisu, predstavitvi in označevanju prodajno poimenovanje, ki je tam določeno. V členu 9(2) navedene uredbe je natančneje določeno, da kadar žgane pijače, ki ustrezajo opredelitvi iz člena 2 te uredbe, vendar ne izpolnjujejo zahtev za vključitev v kategorije od 1 do 46 iz navedene priloge, so označene s prodajnim poimenovanjem „žgana pijača“. Iz razmerja med prvima odstavkoma navedenega člena 9 izhaja, da so opredelitve žganih pijač iz kategorij iz navedene Priloge II k Uredbi št. 110/2008 natančne in izčrpne.
Kar zadeva, na drugem mestu, cilj Uredbe št. 110/2008, iz njene uvodne izjave 4 izhaja, prvič, da je namen te uredbe zagotovitev bolj sistematičnega pristopa v okviru zakonodaje, ki ureja žgane pijače, z določitvijo jasno opredeljivih meril za proizvodnjo, opis, predstavitev in označevanje ter zaščito geografskih označb žganih pijač. Poleg tega je v uvodni izjavi 9 te uredbe navedeno, da je njen namen tudi določiti posebne ukrepe o opisu in predstavitvi žganih pijač, namenjene zlasti preprečevanju zlorabe izraza „žgane pijače“ in imen žganih pijač za proizvode, ki ne ustrezajo opredelitvam, kot so te, ki so navedene v Prilogi II k tej uredbi.
Opredelitve iz navedene priloge pa pomenijo prav posebne ukrepe o opisu in predstavitvi žganih pijač, ki so navedeni v prejšnji točki. Te opredelitve so tako temelj ureditve, uvedene z Uredbo št. 110/2008, kjer mora njihova natančnost prispevati k cilju – ki je prav tako naveden v prejšnji točki – preprečevanja zlorabe poimenovanja žganih pijač, je treba razlagati ozko, saj bi v nasprotnem primeru to oslabilo to ureditev. V teh okoliščinah bi bila možnost dodajanja drugih sestavin k sestavinam, ki so naštete v teh opredelitvah, dopustna le, če bi bila v teh opredelitvah izrecno predvidena.
To ni tako, kar zadeva točko 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008, v kateri ni navedena možnost dodajanja drugih sestavin kot tistih, ki so naštete v točki 41(a) te priloge. Poleg teh sestavin je namreč izrecno predvidena le uporaba nekaterih aromatičnih snovi in aromatičnih pripravkov, in to pod pogoji, določenimi v točki 41(c) navedene priloge. Vendar pa mleka ni mogoče opredeliti kot aromatično „snov“ ali aromatični „pripravek“.
Kot v bistvu poudarjata družba Tänzer & Trasper in Komisija, bi razlaga opredelitve iz točke 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008 na način, da so v njej naštete sestavine tiste, ki jih mora jajčni liker najmanj vsebovati, omogočala dodajanje ne le mleka, temveč katerega koli drugega proizvoda, kar bi ogrozilo cilj določitve jasno opredeljenih meril za proizvodnjo, opis, predstavitev in označevanje pijač, opredeljenih v tej prilogi.
Ker družba Altenweddinger Geflügelhof trdi, da je mleko uporabljeno pri tradicionalni proizvodnji jajčnega likerja, zaradi česar naj bi takšna uporaba ustrezala pričakovanjem potrošnika, je treba poudariti, da možnost uporabe tradicionalnih metod proizvodnje, ki je izrecno predvidena za nekatere kategorije žganih pijač iz Priloge II k Uredbi št. 110/2008, v točki 41 te priloge ni navedena.
V zvezi s trditvijo družbe Altenweddinger Geflügelhof, da se v skladu s členom 5(2)(a) navedene uredbe žgane pijače, ki so opredeljene v Prilogi II k tej uredbi, lahko pridobijo iz katere koli kmetijske surovine iz Priloge I k Pogodbi DEU, torej vključno iz mleka, zadostuje poudariti, da v skladu s samim besedilom te določbe ta možnost obstaja „[b]rez poseganja v posebna pravila, določena za vsako od kategorij od 15 do 46 iz Priloge II [k Uredbi št. 110/2008]“.
Drugič, iz uvodne izjave 2 Uredbe št. 110/2008 je razvidno, da je cilj navedene uredbe splošno doseganje visoke ravni varstva potrošnikov, preprečevanje goljufivega ravnanja, doseganje preglednosti trga in poštene konkurence ter varovanje ugleda žganih pijač Unije na trgu Unije in na svetovnem trgu.
Razlaga, da seznam sestavin iz točke 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008 ni izčrpen, bi lahko ogrozila te cilje. Možnost, da se jajčnemu likerju dodajo druge sestavine od tistih, ki so taksativno naštete na tem seznamu, bi namreč znižala raven preglednosti in bi lahko proizvajalce spodbudila, da dodajo cenejše elemente, v škodo poštene konkurence in varstva potrošnikov.
Glede na zgoraj navedeno je treba na zastavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba točko 41 Priloge II k Uredbi št. 110/2008 razlagati tako, da žgana pijača za to, da bi bilo zanjo mogoče uporabljati prodajno poimenovanje „jajčni liker“, ne sme vsebovati drugih sestavin kot tistih, ki so navedene v tej določbi.
Stroški
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:

Točko 41 Priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008, je treba razlagati tako, da žgana pijača za to, da bi bilo zanjo mogoče uporabljati prodajno poimenovanje „jajčni liker“, ne sme vsebovati drugih sestavin kot tistih, ki so navedene v tej določbi.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nemščina.