CELEX: 62016CJ0632
Návrh na začatie prejudiciálneho konania
Maloobchodný predaj vysávačov
Štítok týkajúci sa energetickej triedy
Smernica 2010/30/EÚ
Delegované nariadenie (EÚ) č. 665/2013
Vysávače
Doplnenie iných symbolov
Nekalé obchodné praktiky
Ochrana spotrebiteľa
Smernica 2005/29/ES
Článok 7
Absencia spresnenia podmienok, za ktorých sa meria energetická účinnosť
Klamlivé opomenutie

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 665/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ, pokiaľ ide o označovanie vysávačov štítkami (
Ú. v. EÚ L 192, 2013, s. 1
), ako aj článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 („smernica o nekalých obchodných praktikách“) (
Ú. v. EÚ L 149, 2005, s. 22
).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Dyson Ltd a Dyson BV (ďalej spoločne len „Dyson“) a BSH Home Appliances NV (ďalej len „BSH“) vo veci nekalých obchodných praktík údajne pripísateľných BSH tým, že na jednej strane opomenula uvádzať informácie týkajúce sa energetickej výkonnosti vysávačov, ktoré uvádza na trh, a na druhej strane pridávala na obal vysávačov, ktoré uvádza na trh, iné informácie než tie, ktoré sa musia povinne uvádzať na štítku týkajúcom sa energetickej triedy vysávačov, ktorého vzor je uvedený v prílohe II delegovaného nariadenia Komisie č. 665/2013 (ďalej len „energetický štítok“).
Právny rámec
Právo Únie
Smernica 2005/29
Článok 2 smernice 2005/29 stanovuje:
„Na účely tejto smernice:
…
d)
‚obchodné praktiky podnikateľov voči spotrebiteľom‘ (ďalej tiež ‚obchodné praktiky‘) sú akékoľvek konanie, opomenutie, spôsob správania alebo vyjadrenie, obchodná komunikácia vrátane reklamy a marketingu obchodníka, priamo spojené s podporou, predajom alebo dodávkou produktu spotrebiteľom;
…“
Článok 3 ods. 4 tejto smernice stanovuje:
„V prípadoch rozporu medzi ustanoveniami tejto smernice a inými právnymi predpismi [Únie] upravujúcimi osobitné aspekty nekalých obchodných praktík majú prednosť a na tieto osobitné aspekty sa použijú iné právne predpisy [Únie].“
Článok 7 uvedenej smernice s názvom „Klamlivé opomenutia konania“ znie:
„1.   Obchodná praktika sa považuje za klamlivú, ak v skutkovej súvislosti, berúc do úvahy všetky jej črty, okolnosti a obmedzenia komunikačného prostriedku, opomenie podstatnú informáciu, ktorú priemerný spotrebiteľ potrebuje v závislosti od kontextu na to, aby urobil kvalifikované rozhodnutie o obchodnej transakcii, a tým zapríčiňuje alebo môže zapríčiniť, že priemerný spotrebiteľ urobí rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neurobil.
2.   Za klamlivé opomenutie sa taktiež považuje, ak obchodník skrýva alebo poskytuje nejasným, nezrozumiteľným, viacvýznamovým alebo nevhodným spôsobom podstatné informácie uvedené v odseku 1, vzhľadom na okolnosti popísané v uvedenom odseku, alebo neoznámi obchodný účel obchodnej praktiky, ak už nie je zrejmý z kontextu, a tam, kde v jednom alebo druhom prípade toto spôsobí alebo je pravdepodobné, že spôsobí, že priemerný spotrebiteľ prijme rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neprijal.
3.   Ak prostriedok použitý na oznamovanie obchodnej praktiky ukladá priestorové alebo časové obmedzenia, pri rozhodovaní o tom, či bolo poskytnutie informácie opomenuté, sa vezmú do úvahy tieto obmedzenia a akékoľvek opatrenia prijaté obchodníkom na sprístupnenie informácií spotrebiteľom inými prostriedkami.
4.   V prípade výzvy na kúpu sa za podstatné považujú nasledujúce informácie, ak už nie sú zrejmé z kontextu:
a)
hlavné vlastnosti produktu, v rozsahu primeranom komunikačnému prostriedku a produktu;
b)
adresa a totožnosť obchodníka, ako napríklad jeho obchodné meno a prípadne adresa a totožnosť obchodníka, v mene ktorého koná;
c)
cena vrátane daní, alebo ak vzhľadom na povahu produktu nemožno cenu rozumne stanoviť vopred, spôsob, ktorým sa vypočíta, ako aj v prípade, že je to vhodné, všetky ďalšie náklady na dopravu, dodanie alebo poštovné, alebo ak tieto náklady nemožno rozumne stanoviť vopred, skutočnosť, že do ceny môžu byť zarátané takéto ďalšie náklady;
d)
dojednania o spôsobe platby, dodaní, predvedení a vybavovaní sťažností, ak sa odlišujú od požiadaviek odbornej starostlivosti;
e)
pre produkty a transakcie zahŕňajúce právo odstúpenia od zmluvy alebo vypovedania zmluvy, existencia tohto práva.
5.   Požiadavky na informácie zavedené právom Únie vo vzťahu k obchodnej komunikácii vrátane reklamy alebo marketingu, ktorých demonštratívny výpočet je uvedený v prílohe II, sa považujú za podstatné.“
Smernica 2010/30/EÚ
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ z 19. mája 2010 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov energeticky významnými výrobkami na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (
Ú. v. EÚ L 153, 2010, s. 1
) bola zrušená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (
Ú. v. EÚ L 198, 2017, s. 1
). V čase skutkových okolností vo veci samej sa smernica 2010/30 stále uplatňovala.
Odôvodnenia 5 a 8 smernice 2010/30 uvádzali:
„(5)
Zabezpečenie presných, odborných a porovnateľných informácií o špecifickej energetickej spotrebe energeticky významných výrobkov by malo ovplyvniť koncového užívateľa, aby pri výbere uprednostňoval také výrobky, ktoré spotrebujú menej energie alebo nepriamo prispievajú k nižšej spotrebe energie a iných podstatných zdrojov počas používania. Takto sú výrobcovia pobádaní, aby uskutočnili opatrenia na znižovanie spotreby energie a iných podstatných zdrojov pri výrobkoch, ktoré vyrábajú. To by takisto malo nepriamo podnecovať účinné využitie týchto výrobkov v záujme prispenia k cieľu zvýšenia energetickej účinnosti v EÚ o 20 %. Pri nedostatku týchto informácií pôsobenie len samotných trhových mechanizmov zlyhá pri presadzovaní racionálneho využitia energie a iných podstatných zdrojov pri týchto výrobkoch.
…
(8)
Informácie zohrávajú kľúčovú rolu pri pôsobení trhového mechanizmu, a preto je potrebné zaviesť jednotné označovanie pre všetky výrobky toho istého typu, aby sa potenciálnym kupujúcim poskytli doplňujúce štandardizované informácie o nákladoch spojených s prevádzkou týchto výrobkov súvisiacich so spotrebou energie a iných podstatných zdrojov a aby sa prijali opatrenia na zabezpečenie týchto informácií aj pre potenciálnych koncových užívateľov, ktorí nevidia výrobok vystavený, a teda nemajú možnosť vidieť štítok. S cieľom pôsobiť účinne a úspešne by mal byť štítok ľahko rozoznateľný pre koncových užívateľov, jednoduchý a výstižný. Na tieto účely by základom informovania koncových užívateľov o energetickej účinnosti výrobkov mala zostať existujúca štruktúra štítku. Energetická spotreba a ďalšie informácie týkajúce sa výrobkov sa musia merať v súlade s harmonizovanými normami a metódami.“
Článok 1 ods. 1 tejto smernice stanovoval:
„Touto smernicou sa ustanovuje rámec zosúladenia vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa informácií pre koncového užívateľa najmä pomocou označovania a pomocou štandardných informácií o výrobku, o spotrebe energie a prípadne aj iných podstatných zdrojov počas používania a doplňujúcich informácií týkajúcich sa energeticky významných výrobkov, čím sa koncovým užívateľom umožní, aby si vybrali účinnejšie výrobky.“
Článok 3 ods. 1 uvedenej smernice znel takto:
„Členské štáty zabezpečujú, aby:
…
b)
v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, bolo zakázané použitie ďalších štítkov, značiek, symbolov alebo nápisov, ktoré nie sú v súlade s požiadavkami tejto smernice a príslušných delegovaných aktov, ak by to mohlo byť zavádzajúce alebo zmätočné pre koncových užívateľov vzhľadom na spotrebu energie, prípadne iných podstatných zdrojov počas používania;
…“
Podľa článku 4 tej istej smernice:
„Členské štáty zabezpečujú, aby:
a)
sa informácie týkajúce sa spotreby elektrickej energie, iných foriem energie a prípadne aj iných podstatných zdrojov počas používania a doplňujúce informácie dali v súlade s delegovanými aktmi podľa tejto smernice do pozornosti koncových užívateľov pomocou informačného listu a štítka vzťahujúcich sa na výrobky ponúkané na predaj, prenájom, predaj na splátky alebo predvádzaných koncovému užívateľovi priamo alebo nepriamo akýmikoľvek prostriedkami predaja na diaľku vrátane internetu;
…“
Článok 5 smernice 2010/30 stanovoval:
„Členské štáty zabezpečujú, aby:
a)
dodávatelia, ktorí umiestňujú výrobky, na ktoré sa vzťahuje delegovaný akt, na trh alebo ich dávajú do prevádzky, priložili v súlade s touto smernicou a delegovaným aktom štítok a informačný list;
…“
Článok 10 tejto smernice znie:
„1.   Komisia stanoví podrobnosti týkajúce sa štítku a informačného listu prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkami 11, 12 a 13 v súvislosti s každým typom výrobku v súlade s týmto článkom.
…
Ustanovenia v delegovaných aktoch týkajúce sa informácií o spotrebe energie a iných podstatných zdrojov počas používania uvedených na štítku a v informačnom liste umožňujú koncovým užívateľom, aby sa mohli pri nákupe kvalifikovanejšie rozhodovať, a takisto umožňujú orgánom trhového dohľadu, aby overili, či sú výrobky v súlade s poskytnutými informáciami.
…
4.   Delegované akty špecifikujú najmä:
…
d)
vyhotovenie a obsah štítka uvedeného v článku 4, ktorý sa má vyznačovať podľa možnosti jednotnými znakmi vyhotovenia v jednotlivých skupinách výrobkov a je v každom prípade jasne viditeľný a čitateľný. Základom formátu štítku zostáva klasifikácia pomocou písmen od A po G; stupne klasifikácie zodpovedajú významným úsporám energie a nákladov z pohľadu koncového užívateľa.
…
g)
špecifický obsah štítku na reklamné účely podľa potreby vrátane triedy energetickej účinnosti a iných príslušných výkonnostných úrovní daného výrobku v čitateľnej a viditeľnej podobe;
…“
Delegované nariadenie č. 665/2013
Odôvodnenie 5 nariadenia č. 665/2013 znie:
„V tomto nariadení by sa malo špecifikovať jednotné vyhotovenie a obsah štítkov určených pre vysávače.“
Článok 1 ods. 1 tohto nariadenia stanovuje:
„Týmto nariadením sa ustanovujú požiadavky na označovanie štítkami a poskytovanie dodatočných informácií o elektrických vysávačoch napájaných zo siete vrátane hybridných vysávačov.“
Článok 3 ods. 1 uvedeného nariadenia stanovuje:
„Dodávatelia zabezpečia, aby sa od 1. septembra 2014:
a)
každý vysávač dodával s vytlačeným štítkom vo formáte a s obsahom informácií stanovenými v prílohe II;
…“
Článok 4 toho istého nariadenia stanovuje:
„Obchodníci zabezpečia, aby od 1. septembra 2014:
a)
každý model prezentovaný na predajnom mieste bol vybavený štítkom poskytnutým dodávateľom v súlade s článkom 3, umiestneným zvonku na zariadení alebo zaveseným na ňom tak, aby bol jasne viditeľný;
…“
Podľa prílohy I delegovaného nariadenia č. 665/2013 trieda energetickej účinnosti vysávača sa určuje v súlade s jeho ročnou spotrebou energie, jeho trieda čistiacej účinnosti sa určuje v súlade s jeho schopnosťou odstraňovania prachu a jeho trieda reemisie prachu sa určuje v súlade s jeho reemisiou prachu.
Príloha II tohto nariadenia určuje vzor energetického štítku a vymenúva informácie, ktoré v ňom musia byť uvedené, najmä trieda energetickej účinnosti dotknutého modelu vysávača, jeho trieda čistiacej účinnosti a jeho trieda reemisie prachu. Spresňuje ešte, že úprava štítka musí byť v súlade s bodom 3.1., 3.2. alebo 3.3. tejto prílohy, podľa toho, či ide o univerzálny vysávač, vysávač na tvrdé podlahy alebo koberce, a že ak bola konkrétnemu modelu udelená environmentálna značka EÚ podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke [Európskej únie] (
Ú. v. EÚ L 27, 2010, s. 1
) (ďalej len „environmentálna značka Únie“), možno uviesť reprodukciu tejto značky.
Belgické právo
Podľa článku VI.99 § 1 code de droit économique (hospodársky zákonník) (
Moniteur belge
z 29. marca 2013, s. 19975), zmeneného zákonom z 21. decembra 2013 (
Moniteur belge
z 30. decembra 2013, s. 103506), ktorý sleduje prebratie článku 7 ods. 1 smernice 2005/29 do vnútroštátneho práva, sa obchodná praktika považuje za klamlivé opomenutie, ak v konkrétnom prípade s ohľadom na všetky skutkové súvislosti, pri zohľadnení všetkých jej vlastností, okolností, ako aj obmedzenia komunikačného prostriedku, opomenie podstatnú informáciu, ktorú priemerný spotrebiteľ potrebuje v závislosti od kontextu na to, aby urobil kvalifikované rozhodnutie o obchodnej transakcii, a tým zapríčiňuje alebo môže zapríčiniť, že priemerný spotrebiteľ urobí rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neurobil.
Spor v konaní vo veci samej a prejudiciálne otázky
Obe spoločnosti, Dyson aj BSH, uvádzajú na trh vysávače, ktoré podľa delegovaného nariadenia č. 665/2013 musia byť označené energetickým štítkom pri ich predaji. Tento štítok odráža výsledky testov, ktoré sa uskutočňujú s prázdnym vreckom na prach. Dyson spoločnosti BSH najmä vytýka, že uvádza spotrebiteľa do omylu a dopúšťa sa nekalých obchodných praktík. V tomto kontexte spoločnosť Dyson podala žalobu na vnútroštátny súd, Voorzitter van de rechtbank van koophandel te Antwerpen (predseda obchodného súdu Antverpy, Belgicko), ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania.
Vnútroštátny súd v prvom rade odmieta tvrdenie spoločnosti Dyson, podľa ktorého spoločnosť BSH používa nekalú obchodnú praktiku, keď na energetických štítkoch vysávačov, ktoré uvádza na trh, uvádza energetickú triedu A. K takému zaradeniu totiž vedú testy vykonané s prázdnym vreckom na prach a vnútroštátny súd považuje tento test za jediný, ktorý umožňuje ohodnotiť ročnú energetickú spotrebu vysávača.
Vnútroštátny súd však v druhom rade zdôrazňuje, že spoločnosť Dyson má dôvod tvrdiť, že testy uskutočnené s prázdnym vreckom nezodpovedajú bežnému používaniu vysávača a že tieto testy neumožňujú porovnať spotrebiče, keď tieto fungujú na rôznych princípoch, teda keď na jednej strane vysávače uvádzané na trh BSH sú vybavené vreckom na prach, ktorého póry sa s používaním upchávajú prachom, čo má za následok, že motor musí podať vyšší výkon, a na druhej strane vysávače značky Dyson, ktoré nie sú vybavené takýmto vreckom na prach a ktorých používanie nemá žiadny vplyv na výkon, ktorý musí podať motor. Domnieva sa preto, že vzniká otázka, či opomenutím spresnenia vybratej metódy testovania spoločnosť BSH neuvádza spotrebiteľa do omylu.
Vnútroštátny súd v tejto súvislosti poznamenáva, že BSH iba rešpektuje delegované nariadenie č. 665/2013. Toto nariadenie upravuje veľmi presne vyhotovenie energetického štítku a údaje, ktoré sa v ňom musia uvádzať, takže BSH podlieha obmedzeniam tohto komunikačného prostriedku na určenie informácie, ktorú poskytuje spotrebiteľom. Vzhľadom na článok 7 ods. 1 a 3 smernice 2005/29 tento súd zastáva názor, že treba preskúmať, či BSH disponovala určitou voľnosťou v súvislosti s informáciami, ktoré sa rozhodne uvádzať na spotrebičoch, ktoré uvádza na trh, pokiaľ ide o ich spotrebu energie.
Vnútroštátny súd ďalej uvádza, že okrem energetického štítka, ktorý ukladá delegované nariadenie č. 665/2013, BSH dopĺňa na svoje vysávače iné symboly, najmä zelený štítok, ktorý uvádza „
Energy A
“, naznačujúci, že vysávač celkovo dosiahol energetickú účinnosť triedy A, oranžový štítok, ktorý uvádza „
AAAA Best rated: A in all classes
“, z ktorého vyplýva, že vysávač dosiahol triedu A v účinnosti čistenia, a to tak na kobercoch, ako aj na tvrdých podlahách, v energetickej účinnosti a v reemisiách prachu, ako aj čierny štítok so symbolom koberca uvádzajúci „
class A Performance
“, z ktorého vyplýva, že pokiaľ ide o odstraňovanie prachu z kobercov, vysávač dosiahol triedu A.
Tento súd uvádza, že BSH tak poskytuje informácie, ktoré už sú súhrnne uvádzané prostredníctvom energetického štítku, a pýta sa, či delegované nariadenie č. 665/2013 túto prax povoľuje.
Za týchto okolností Voorzitter van de rechtbank van koophandel te Antwerpen (predseda obchodného súdu Antverpy) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Možno dôsledné dodržiavanie [delegovaného nariadenia č. 665/2013] (bez doplnenia energetického štítku, ktorý je stanovený v jeho prílohe II, o informácie o testovacích podmienkach, ktoré viedli k zaradeniu do energetickej triedy podľa prílohy I tohto nariadenia), považovať za klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 smernice [2005/29]?
2.
Bráni [delegované nariadenie č. 665/2013] doplneniu energetického štítku o iné symboly, ktoré uvádzajú rovnaké informácie?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
Svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 7 smernice 2005/29 musí vykladať v tom zmysle, že neposkytnutie spotrebiteľovi informácií o testovacích podmienkach, ktoré viedli k energetickej klasifikácii uvedenej v energetickom štítku, predstavuje „klamlivé opomenutie“ v zmysle tohto ustanovenia.
Na úvod treba pripomenúť, že cieľom smernice 2005/29 je stanoviť jednotné pravidlá týkajúce sa nekalých obchodných praktík podnikov voči spotrebiteľom s cieľom prispieť k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu a zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov (rozsudok z 26. októbra 2016, Canal Digital Danmark,
C‑611/14
,
EU:C:2016:800
, bod
).
V tomto rámci uvedenie na energetickom štítku iba informácií vyžadovaných delegovaným nariadením č. 665/2013 bez spresnenia podmienok, za akých bola meraná energetická účinnosť vysávača, predstavuje „obchodnú praktiku“ v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2005/29.
Pojem „obchodné praktiky“ je definovaný prostredníctvom mimoriadne širokej formulácie, takže takto označované praktiky musia byť po prvé obchodnej povahy, to znamená, že musia pochádzať od obchodníkov, a po druhé musia byť priamo spojené s podporou predaja, predajom alebo dodávkou produktov spotrebiteľom (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 17. októbra 2013, RLvS,
C‑391/12
,
EU:C:2013:669
, bod
).
Oznámenie informácií týkajúcich sa energetickej účinnosti výrobku ponúkaného na maloobchodný predaj alebo neoznámenie takých informácií, ak pochádza od obchodníka, teda predstavuje obchodnú praktiku v priamej súvislosti s predajom uvedeného výrobku spotrebiteľom. V tejto súvislosti, ako to zdôraznil generálny advokát v bode 77 svojich návrhov, je irelevantné, či predmetné informácie sú v rozpore so záujmami obchodníka alebo či obchodník tieto informácie oznámil s cieľom dosiahnutia súladu s ustanoveniami delegovaného nariadenia č. 665/2013.
Pokiaľ ide po prvé o absenciu informácií o testovacích podmienkach na energetickom štítku, treba zdôrazniť, že článok 3 ods. 4 smernice 2005/29 stanovuje, že v prípadoch rozporu medzi ustanoveniami tejto smernice a inými právnymi predpismi Únie upravujúcimi osobitné aspekty nekalých obchodných praktík majú prednosť a na tieto osobitné aspekty sa použijú tieto iné právne predpisy.
V prejednávanej veci smernica 2010/30 a delegované nariadenie č. 665/2013 predstavujú právne predpisy Únie upravujúce špecifické aspekty nekalých obchodných praktík v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2005/29. Hoci z odôvodnení 5 a 8 smernice 2010/30 vyplýva, že ich hlavným cieľom je ochrana životného prostredia, nič to nemení na skutočnosti, že cieľ poskytnúť presné, relevantné a porovnateľné informácie o špecifickej energetickej spotrebe energeticky významných výrobkov prostredníctvom jednotného energetického štítku, ktorý musí obchodník pripevniť na výrobok vystavený na maloobchodný predaj, prispieva k ochrane spotrebiteľa.
Preto, ak existuje konflikt medzi článkom 7 smernice 2005/29 na jednej strane a ustanoveniami smernice 2010/30, ako aj delegovaného nariadenia č. 665/2013 na strane druhej, musia sa v súlade s článkom 3 ods. 4 smernice 2005/29 uplatniť posledné uvedené ustanovenia.
V tejto súvislosti treba poznamenať, že smernica 2010/30 a delegované nariadenie č. 665/2013 sa musia vykladať v tom zmysle, že na energetický štítok sa nemôže pridať žiadna informácia týkajúca sa podmienok, za akých sa merala energetická účinnosť vysávačov.
V odôvodnení 8 smernice 2010/30 sa totiž uvádza, že je potrebné zaviesť jednotný štítok pre všetky výrobky toho istého typu. Tento cieľ zjednotenia vykonáva článok 1 ods. 1, článok 4 a článok 10 ods. 4 písm. d) a g) uvedenej smernice, podľa ktorých táto smernica ustanovuje rámec zosúladenia vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa najmä informovania koncových užívateľov o spotrebe energie prostredníctvom označovania štítkom a jednotných informácií a vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili informovanie o spotrebe elektrickej energie počas používania spotrebiča prostredníctvom štítku, ktorého špecifické vyhotovenie a obsah musia byť určené delegovaným aktom, a to, pokiaľ ide o vysávače, delegovaným nariadením č. 665/2013.
Ako vyplýva z odôvodnenia č. 8 a článku 10 smernice 2010/30, zjednotenie vyhotovenia a údajov uvádzaných na energetickom štítku, ako aj jeho jednoduchosť a výstižnosť majú za cieľ umožniť ľahšiu čitateľnosť a lepšiu porovnateľnosť informácií, ktoré sú v ňom uvedené, v prospech koncového užívateľa.
Z odôvodnenia 5 delegovaného nariadenia č. 665/2013 okrem toho vyplýva, že toto nariadenie by malo špecifikovať jednotné vyhotovenie a obsah štítkov určených pre vysávače.
Vyhotovenie a obsah tohto štítku sú presne definované prílohou II uvedeného nariadenia. Uvedená príloha navyše uvádza, že ako výnimka z vyhotovenia energetického štítku, ktoré je tam presne definované, sa na uvedený štítok môže pridať iba reprodukcia environmentálnej značky Únie, pokiaľ dotknutý model vysávača získal takúto značku.
Z toho vyplýva, že delegované nariadenie č. 665/2013 v spojení so smernicou 2010/30 bráni tomu, aby sa k energetickému štítku prípadne pridali iné údaje než reprodukcia environmentálnej značky Únie.
Z tohto zákazu vyplýva, že podľa článku 3 ods. 4 smernice 2005/29 článok 7 tejto smernice sa nemôže uplatniť na absenciu informácií o testovacích podmienkach energetickej účinnosti vysávačov na energetickom štítku.
Pokiaľ ide po druhé o absenciu informácií o testovacích podmienkach na energetickom štítku, treba poznamenať, že podľa článku 7 ods. 1 smernice 2005/29 sa obchodná praktika považuje za klamlivú, ak v jej skutkovej súvislosti, pri zohľadnení všetkých jej vlastností, okolností, ako aj obmedzenia komunikačného prostriedku opomenie podstatnú informáciu, ktorú priemerný spotrebiteľ potrebuje v závislosti od kontextu na to, aby urobil kvalifikované rozhodnutie o obchodnej transakcii, a tým zapríčiňuje alebo môže zapríčiniť, že priemerný spotrebiteľ urobí rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neurobil. Z odseku 5 toho istého článku navyše vyplýva, že informácie, ktoré sú zavedené právom Únie a ktoré sa týkajú obchodnej komunikácie vrátane reklamy a marketingu, sa považujú za podstatné.
V danom prípade podmienky, pri akých sa merala energetická účinnosť modelu dotknutého vysávača, nemožno považovať za informáciu podstatnú pre priemerného spotrebiteľa.
Smernica 2010/30 totiž zaviedla povinnosť používania jednotného energetického štítku na informovanie koncových užívateľov o spotrebe energie určitých výrobkov počas ich používania a delegované nariadenie č. 665/2013 stanovilo taxatívny zoznam informácií týkajúcich sa energetickej spotreby vysávačov počas ich používania, ktoré sa musia oznámiť spotrebiteľom prostredníctvom uvedeného energetického štítku, bez toho, aby sa stanovilo, že sa tam majú uviesť podmienky, pri akých sa merala energetická účinnosť vysávačov. Preto treba prijať záver, že zo spojených ustanovení smernice 2010/30 a delegovaného nariadenia č. 665/2013 vyplýva, že takú informáciu nemožno považovať za podstatnú pre priemerného spotrebiteľa.
Z toho vyplýva, že neuvedenie podmienok testovania energetickej účinnosti vysávača nemôže predstavovať klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 smernice 2005/29.
Z vyššie uvedeného vyplýva, že na prvú otázku treba odpovedať, že článok 7 smernice 2005/29 sa má vykladať v tom zmysle, že neposkytnutie spotrebiteľovi informácií o testovacích podmienkach, ktoré viedli k energetickej klasifikácii uvedenej v energetickom štítku, nepredstavuje „klamlivé opomenutie“ v zmysle tohto ustanovenia.
O druhej otázke
Na úvod treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora v rámci postupu spolupráce s vnútroštátnymi súdmi zakotveného v článku 267 ZFEÚ prislúcha Súdnemu dvoru dať vnútroštátnemu súdu užitočnú odpoveď, ktorá mu umožní rozhodnúť prejednávaný spor, a z tohto pohľadu je úlohou Súdneho dvora prípadne preformulovať otázku, ktorá mu je predložená (pozri najmä rozsudok z 21. decembra 2016, Ucar a Kilic,
C‑508/15 a C‑509/15
,
EU:C:2016:986
, bod
a citovanú judikatúru).
V prejednávanej veci je nesporné, že delegované nariadenie č. 665/2013, ktoré ukladá, aby bol energetický štítok pripevnený na každý vysávač predávaný v maloobchode, treba vykladať s prihliadnutím na ustanovenia smernice 2010/30, ktorá predstavuje jeho základ. Preto treba druhú otázku, ktorá sa týka delegovaného nariadenia č. 665/2013, preformulovať tak, aby sa prihliadlo aj na smernicu 2010/30.
Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania okrem toho vyplýva, že v danom prípade BSH na obaly vysávačov, ktoré uvádza na trh, pripájala okrem energetického štítku viaceré štítky alebo symboly, ktoré delegované nariadenie č. 665/2013 neuvádza, a to najmä zelený štítok s údajom „
Energy A
“, oranžový štítok s údajom „
AAAA Best rated: A in all classes
“ a čierny štítok so symbolom koberca s údajom „
Class A Performance
“.
Preto treba konštatovať, že svojou druhou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa delegované nariadenie č. 665/2013 v spojení so smernicou 2010/30 má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby sa inde než na energetický štítok pripojili iné štítky alebo symboly pripomínajúce informácie uvedené na predmetnom energetickom štítku.
Treba poznamenať, že článok 3 ods. 1 písm. b) smernice 2010/30 stanovuje, že pripájanie štítkov alebo symbolov inde než na energetický štítok je zakázané, ak po prvé tieto štítky alebo symboly nespĺňajú požiadavky uvedenej smernice alebo jej delegovaných aktov, a to v danom prípade delegovaného nariadenia č. 665/2013, a ak po druhé toto pripájanie môže byť pre koncového užívateľa zavádzajúce alebo zmätočné vzhľadom na spotrebu energie, prípadne iných podstatných zdrojov počas používania elektrického spotrebiča. Tento článok teda podriaďuje takýto zákaz overeniu tejto dvojitej podmienky.
V prejednávanej veci, keďže štítky alebo symboly pripájané zo strany BSH na obaly vysávačov, ktoré uvádza na trh, delegované nariadenie č. 665/2013 neuvádza, treba ich považovať za nespĺňajúce požiadavky uvedeného nariadenia. Z toho vyplýva, že ich pripájanie je zakázané, ak môže byť pre koncového užívateľa zavádzajúce alebo zmätočné vzhľadom na spotrebu energie vysávača počas jeho používania.
Vnútroštátnemu súdu prislúcha určiť vzhľadom na všetky relevantné prvky, či pripájanie štítkov alebo symbolov, ktoré používa BSH, vytvára také nebezpečenstvo.
Z ustálenej judikatúry Súdneho dvora však vyplýva, že v rámci prejudiciálneho konania, hoci je úlohou vnútroštátneho súdu posúdiť v poslednom rade skutkové okolnosti, Súdny dvor, ktorý je príslušný poskytnúť vnútroštátnemu súdu užitočné odpovede, má právomoc poskytnúť usmernenia vychádzajúce zo spisu vo veci samej, ako aj z pripomienok, ktoré mu boli predložené a umožňujúce vnútroštátnemu súdu rozhodnúť (rozsudok z 5. júna 2014, I,
C‑255/13
,
EU:C:2014:1291
, bod
a citovaná judikatúra).
V tejto súvislosti treba spresniť, že zo samotného znenia článku 3 ods. 1 písm. b) smernice 2010/30 vyplýva, že uvedený súd musí prísne uplatňovať kritérium uvedené v bode 52 tohto rozsudku, určené na ochranu koncového užívateľa proti akémukoľvek nebezpečenstvu vzniku zavádzania alebo zmätku vzhľadom na spotrebu energie počas používania predmetného elektrického spotrebiča. Prísne uplatňovanie uvedeného kritéria potvrdzuje cieľ uvedenej smernice, ktorým je ochrana životného prostredia, tak ako bolo pripomenuté v bode 33 tohto rozsudku.
Okrem toho treba poznamenať, že v rámci smernice 2005/29 kritérium posúdenia, ktoré treba použiť pre nekalú obchodnú praktiku, je kritérium priemerného spotrebiteľa, ktorý je v rozumnej miere dobre informovaný, vnímavý a obozretný, s prihliadnutím na sociálne, kultúrne a jazykové faktory (rozsudky z 12. mája 2011, Ving Sverige,
C‑122/10
,
EU:C:2011:299
, bod
, a z 26. októbra 2016, Canal Digital Danmark,
C‑611/14
,
EU:C:2016:800
, bod
). Prepojenie otázok odôvodňuje, aby sa to isté kritérium posúdenia použilo tiež v rámci vyhodnotenia nebezpečenstva vzniku zavádzania alebo zmätku uvádzaného v článku 3 ods. 1 písm. b) smernice 2010/30.
V tejto súvislosti samotná skutočnosť, že štítky alebo symboly pripájané zo strany BSH odkazujú na informácie už prítomné na energetickom štítku, nemôže postačovať na vylúčenie existencie takého nebezpečenstva. Na jednej strane totiž treba poznamenať, že symboly používané zo strany BSH nie sú graficky identické so symbolmi, ktoré sa používajú na energetickom štítku a, na druhej strane, že určité štítky alebo symboly používané zo strany BSH opakujú tú istú informáciu ale s použitím odlišnej grafiky pre každý štítok, čo by mohlo vytvárať dojem, že zakaždým ide o odlišnú informáciu.
Preto treba na druhú otázku odpovedať tak, že delegované nariadenie č. 665/2013 v spojení s článkom 3 ods. 1 písm. b) smernice 2010/30, sa má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby sa inde než na energetický štítok pripojili štítky alebo symboly pripomínajúce informácie uvedené na predmetnom energetickom štítku, pokiaľ toto pripájanie môže byť pre koncového užívateľa zavádzajúce alebo zmätočné vzhľadom na spotrebu energie predmetného v maloobchode predávaného vysávača počas jeho používania, čo prislúcha posúdiť vnútroštátnemu súdu vzhľadom na všetky relevantné skutočnosti a pri zohľadnení vnímania priemerného koncového užívateľa, ktorý je v rozumnej miere dobre informovaný, vnímavý a obozretný, s prihliadnutím na sociálne, kultúrne a jazykové faktory.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (štvrtá komora) rozhodol takto:

1.
Článok 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004, sa má vykladať v tom zmysle, že neposkytnutie spotrebiteľovi informácií o testovacích podmienkach, ktoré viedli k energetickej klasifikácii uvedenej na štítku týkajúcom sa energetickej triedy vysávačov, ktorého vzor sa uvádza v prílohe II delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 665/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ, pokiaľ ide o označovanie vysávačov štítkami, nepredstavuje „klamlivé opomenutie“ v zmysle tohto ustanovenia.

2.
Delegované nariadenie č. 665/2013 v spojení s článkom 3 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ z 19. mája 2010 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov energeticky významnými výrobkami na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch, sa má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby sa inde než na štítok týkajúci sa energetickej triedy vysávačov, ktorého vzor sa uvádza v prílohe II delegovaného nariadenia č. 665/2013, pripojili štítky alebo symboly pripomínajúce informácie uvedené na predmetnom energetickom štítku, pokiaľ toto pripájanie môže byť pre koncového užívateľa zavádzajúce alebo zmätočné vzhľadom na spotrebu energie predmetného v maloobchode predávaného vysávača počas jeho používania, čo prislúcha posúdiť vnútroštátnemu súdu vzhľadom na všetky relevantné skutočnosti a pri zohľadnení vnímania priemerného koncového užívateľa, ktorý je v rozumnej miere dobre informovaný, vnímavý a obozretný, s prihliadnutím na sociálne, kultúrne a jazykové faktory.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: holandčina.