CELEX: 62014TJ0790
Politica externă și de securitate comună
Măsuri restrictive luate împotriva Siriei
Înghețarea fondurilor
Restricție privind admisia
Anulare a actelor anterioare printr‑o hotărâre a Tribunalului
Noi acte care includ numele reclamantului în liste
Eroare vădită de apreciere
Drept de proprietate
Proporționalitate
Prezumție de nevinovăție
Răspundere extracontractuală

)
[omissis]
Procedura și concluziile părților
Prin cererea introductivă depusă la grefa Tribunalului la 4 decembrie 2014, reclamantul a introdus o acțiune în anulare, precum și o acțiune în despăgubire împotriva Deciziei de punere în aplicare 2014/678 și a Regulamentului de punere în aplicare nr. 1013/2014, în măsura în care aceste acte îl vizau.
Printr‑un memoriu depus la grefa Tribunalului la 31 iulie 2015, reclamantul și‑a adaptat concluziile, solicitând și anularea Deciziei 2015/837 și a Regulamentului de punere în aplicare 2015/828, în măsura în care aceste acte îl vizau.
Pledoariile părților și răspunsurile acestora la întrebările adresate de Tribunal au fost ascultate în ședința din 21 aprilie 2016.
Reclamantul solicită Tribunalului:
—
anularea, în măsura în care aceste acte îl vizează, a Deciziei de punere în aplicare 2014/678, a Regulamentului de punere în aplicare nr. 1013/2014, a Deciziei 2015/837 și a Regulamentului de punere în aplicare 2015/828 (denumite în continuare „actele atacate”);
—
plata sumei de 250000 de euro pe lună începând de la 1 septembrie 2011 pentru repararea prejudiciului material suferit și a sumei de un euro, cu titlu simbolic, reprezentând prejudiciul moral suferit și obligarea Consiliului la repararea prejudiciului material viitor pe care îl va suferi;
—
obligarea Consiliului la plata cheltuielilor de judecată.
Consiliul solicită Tribunalului:
—
respingerea acțiunii în întregime;
—
obligarea reclamantului la plata cheltuielilor de judecată.
În drept
Cu privire la cererea de anulare
[omissis]
Cu privire la primul motiv, întemeiat pe o eroare vădită de apreciere
[omissis]
Astfel, din această motivare reiese că reclamantul a fost inclus în listele în litigiu pentru următoarele trei motive, în temeiul articolului 28 alineatul (1) din Decizia 2013/255 și al articolului 15 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 36/2012:
—
om de afaceri important, apropiat al unor personalități‑cheie ale regimului, precum domnii Makhlouf și Anbouba;
—
vicepreședinte pentru Rusia al consiliilor de afaceri bilaterale din martie 2014;
—
sprijină efortul de război al regimului sirian cu donații în numerar.
[omissis]
Este necesar să se constate că reclamantul a fost numit președinte, iar nu vicepreședinte, după cum a arătat Consiliul, al consiliului de afaceri bilateral pentru Rusia, prin decizia din 14 iunie 2014 a ministrului economiei și comerțului exterior sirian, fără ca acest fapt să aibă vreo incidență anume asupra aprecierii făcute de Consiliu în decizia atacată.
Din statutele consiliilor de afaceri bilaterale din Siria (denumite în continuare „consiliile de afaceri”) reiese că, în primul rând, președintele consiliului de administrație al consiliilor de afaceri (denumit în continuare „consiliul de administrație”) este ministrul economiei și comerțului exterior sirian. În al doilea rând, secretariatul consiliului de administrație este compus din ministrul economiei și comerțului exterior sirian și din direcția de relații internaționale și arabe. În al treilea rând, statutele menționate stabilesc că membrii consiliilor de afaceri vor fi propuși fie de secretariatul consiliului de administrație, fie de un membru al consiliilor de afaceri și că orice propunere trebuie să fie prezentată ministrului economiei și comerțului exterior sirian în vederea unei decizii finale. În al patrulea rând, președintele și vicepreședintele fiecărui consiliu de afaceri sunt aleși în cadrul consiliului de administrație prezidat de ministrul economiei și comerțului exterior sirian.
Reiese astfel din statutele consiliilor de afaceri că rolul ministrului economiei și comerțului exterior sirian în aceste consilii este central și nu se limitează să încuviințeze propunerile făcute de alți membri, după cum susține reclamantul. Astfel, ministrul economiei și comerțului exterior sirian prezidează consiliul de administrație, este membru al secretariatului consiliului de administrație care se ocupă de supravegherea operațiunilor diferitor consilii de afaceri și este autoritatea competentă pentru numirea președintelui și a vicepreședintelui diferitor consilii de afaceri, precum și pentru dizolvarea consiliilor menționate. Cu toate acestea, chiar dacă ministrul economiei și comerțului exterior sirian s‑ar limita să încuviințeze propunerile făcute de membrii consiliilor menționate, trebuie arătat că numirea președintelui și a vicepreședintelui fiecărui consiliu de afaceri presupune o decizie a guvernului.
În plus, elementele de probă furnizate de Consiliu în documentul MD 216/14 RELEX și în special articolul din 3 martie 2014 din
Syria Report
și articolul din
Syriandays
atestă rolul reclamantului în consiliul de afaceri bilateral pentru Rusia. Primul articol vine să precizeze legătura dintre numirea membrilor consiliilor de afaceri și apropierea față de regimul existent. Cel de al doilea relatează desfășurarea primei adunări generale a consiliilor de afaceri care a avut loc la 29 martie 2014 și la care au participat prim‑ministrul sirian, ministrul economiei și comerțului exterior sirian, precum și toți președinții și vicepreședinții consiliilor de afaceri. Numele reclamantului este menționat în cele două articole.
În consecință, trebuie arătat că funcția reclamantului în cadrul unui consiliu economic precum consiliul de afaceri bilateral pentru Rusia, a cărui funcție este de a promova economia Siriei și dezvoltarea întreprinderilor sale și a activităților sale comerciale și de investiții, nu se poate explica decât printr‑o anumită apropiere față de regimul existent și constituie un element de fapt necontestat care demonstrează o legătură sigură cu regimul lui Bashar Al‑Assad. Această apropiere dintre reclamant și regimul sirian a permis Consiliului să considere în mod valabil că reclamantul beneficia de pe urma regimului, îl sprijinea și era asociat acestuia în sensul articolului 28 alineatul (1) din Decizia 2013/255 și al articolului 15 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 36/2012.
În speță, având în vedere că cel de al doilea motiv al includerii reclamantului a fost stabilit în mod întemeiat de Consiliu și reprezintă o bază suficientă de includere potrivit criteriului legal stabilit prin articolul 28 alineatul (1) din Decizia 2013/255 și articolului 15 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 36/2012 și întrucât, conform jurisprudenței amintite la punctul 42 de mai sus, este suficient ca unul singur dintre motivele care stau la baza actelor să fie valabil pentru a justifica legalitatea acestora, nu este necesară pronunțarea asupra temeiniciei celorlalte două motive invocate de Consiliu în actele atacate, argumentația dezvoltată de reclamant în privința acestora fiind inoperantă și trebuind să fie înlăturată.
[omissis]

Pentru aceste motive,
TRIBUNALUL (Camera a șaptea)
declară și hotărăște:

1)
Respinge acțiunea.

2)
Îl obligă pe domnul Samir Hassan la plata cheltuielilor de judecată.

Van der Woude
Wiszniewska‑Białecka
Ulloa Rubio
Pronunțată astfel în ședință publică la Luxemburg, la 21 iulie 2016.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: franceza.
(
)	Sunt redate numai punctele din prezenta hotărâre a căror publicare este considerată utilă de către Tribunal.