CELEX: 62015CJ0143
Zahtjev za prethodnu odluku
Uredba (EEZ) br. 2658/87
Zajednička carinska tarifa
Kombinirana nomenklatura
Razvrstavanje robe
Tarifni brojevi 8517, 8521, 8531 i 8543
Roba pod nazivom ,videomultiplekser’

Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje tarifnih brojeva 8517, 8521, 8531 i 8543 Kombinirane nomenklature (u daljnjem tekstu: KN) iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
SL L 256, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena i dopunjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1214/2007 od 20. rujna 2007. (
SL L 286, str. 1
.; u daljnjem tekstu: Uredba br. 2658/87).
Zahtjev je upućen u okviru spora između društva G. E. Security BV (u daljnjem tekstu: G. E. Security) i Staatssecretaris van Financiën (Državni tajnik za financije) u vezi s tarifnim razvrstavanjem u KN‑u robe pod nazivom „videomultiplekser“.
Pravni okvir
Međunarodno pravo
Vijeće za carinsku suradnju, koje je postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), osnovano je konvencijom o osnivanju tog vijeća, zaključenom u Bruxellesu 15. prosinca 1950. Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS) koji je izradio WCO uspostavljen je Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. i prihvaćenom zajedno s Protokolom o njezinim izmjenama od 24. lipnja 1986. u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (
SL L 198, str. 1
.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.). U skladu s njezinom završnom odredbom, potonja konvencija sastavljena je na engleskom i francuskom jeziku pri čemu su oba teksta jednako vjerodostojna.
Na temelju članka 3. stavka 1. te konvencije, svaka se ugovorna strana, među kojima je Europska unija, obvezuje uskladiti svoje carinske tarifne i statističke nomenklature s HS‑om, koristiti sve njegove tarifne brojeve i podbrojeve, kao i pripadajuće brojčane oznake, bez dodavanja ili preinaka, i slijediti brojčani niz HS‑a. Svaka ugovorna stranka također se obvezuje primijeniti opća pravila za tumačenje Harmoniziranog sustava kao i sve napomene za odjeljke, poglavlja i podbrojeve HS‑a i da neće preinačiti opseg potonjih.
U Napomeni s objašnjenjem HS‑a o napomeni 4 odsjeka XVI. HS‑a, koja je istovjetna napomeni 4. odsjeka XVI. KN‑a navodi se da izraz „namijenjenih da zajedno pridonose jasno definiranoj funkciji“ obuhvaća samo strojeve i kombinacije strojeva nužne za izvršavanje funkcije koja je specifična funkcionalnoj jedinici kao cjelini, osim strojeva ili aparata koji imaju pomoćne funkcije i ne doprinose funkciji cjeline.
Pod naslovom „Funkcionalne jedinice“, Napomena s objašnjenjem HS‑a o napomeni 4 odsjeka XVI. glasi:
„Ova napomena se primjenjuje kad se stroj (uključujući kombinaciju strojeva) sastoji od više pojedinačnih komponenti namijenjenih da zajedno pridonose jasno definiranoj funkciji koja je obuhvaćena jednim od tarifnih brojeva poglavlja 84. ili, češće, poglavlja 85. Činjenica da su, radi praktičnosti, te komponente međusobno odvojene ili povezane cijevima (za zrak, stlačeni plin, ulje, itd.), prijenosnim (transmisijskim) uređajima, električnim kabelima ili drugim uređajima, nije zapreka da se cjelinu razvrsta u tarifni broj koji odgovara funkciji te cjeline.
U smislu ove napomene, izraz
namijenjenih da zajedno pridonose jasno definiranoj funkciji
obuhvaća samo strojeve i kombinacije strojeva nužne za izvršavanje funkcije koja je specifična funkcionalnoj jedinici kao cjelini, osim strojeva ili aparata koji imaju pomoćne funkcije i ne doprinose funkciji cjeline.
Funkcionalne jedinice ove vrste, u smislu ove napomene, su:
[...]
(13)
Dojavnici krađe koji se sastoje od, primjerice, izvora infracrvenog zračenja i fotoelektrične ćelije povezanih sa zvonom (br. 85.31).
Treba napomenuti da se dijelove koji ne ispunjavaju uvjete utvrđene napomenom 4 odsjeka XVI. razvrstava u odgovarajuće tarifne brojeve. To osobito vrijedi za sustave video nadzora zatvorenog kruga koji se sastoje od kombinacije promjenjivog broja televizijskih kamera i video monitora spojenih koaksijalnim kabelima s kontrolorom sustava, sklopkama, audio pločama/prijemnicima i, eventualno, strojevima za automatsku obradu podataka (za pohranjivanje podataka) i/ili magnetoskopima (za snimanje slike).“
Napomena s objašnjenjem HS‑a o tarifnom broju 8521 glasi:
„A. – Aparati za snimanje i kombinirani aparati za snimanje i reprodukciju slike
Ovi aparati, kada su priključeni na televizijsku kameru ili televizijski prijemnik, snimaju električne impulse na nosač (analogni signali) ili analogne signale pretvorene u digitalni kod (ili kombinaciju tih signala) koji odgovaraju slici i zvuku koje primaju televizijska kamera ili prijemnik. Općenito govoreći, slika i zvuk snimaju se na istom mediju. Snimanje se može izvršiti magnetskim ili optičkim postupcima, a mediji za snimanje obično su diskovi ili kasete.
Taj tarifni broj također obuhvaća aparate koji snimaju, često na magnetski disk, digitalni kod koji predstavlja video sliku i zvuk prenošenjem digitalnog koda s uređaja za automatsku obradu podataka (npr. digitalni video rekorder).
Kod magnetskog snimanja na kasetu, slika i zvuk se snimaju na različite staze, dok se kod magnetskog snimanja na disk ti isti podaci snimaju kao magnetski kodovi ili točke na spiralnu stazu na površini diska.
Kod optičkog snimanja, digitalni podaci koji predstavljaju sliku i zvuk laserski se zapisuju na disk.
Video rekorderi koji primaju signale od televizijskog prijemnika također sadržavaju sustav kontrole koji omogućuje odabir željenog signala (ili kanala) iz frekvencijskog pojasa signala koje odašilje televizijski odašiljač.
Kada se koriste za reprodukciju, ovi aparati pretvaraju snimku u video signale. Taj se signal odašilje ili postaji za odašiljanje ili televizijskom prijemniku.
[...]“
Napomena s objašnjenjem HS‑a o tarifnom broju 8531 glasi:
„Uz iznimku aparata iz tarifnih brojeva 85.12 ili 85.30, ovaj tarifni broj obuhvaća sve električne aparate za zvučnu (zvona, zujala ili drugi zvučno upozorni uređaji) ili vizualnu signalizaciju (aparati za svjetlosnu signalizaciju, aparati za signalizaciju putem pomičnih grilja ili osvijetljenih brojeva, itd.) bilo da se njima ručno, kao što je slučaj s kućnim zvoncem, ili automatski upravlja kao što je slučaj s dojavnicima krađe.
[...]
Ovaj tarifni broj, među ostalim, uključuje:
[...]
E)
Dojavnike krađe. Ti se aparati sastoje od detektorske jedinice i dojavne jedinice (zujala, zvona, vizualnog indikatora, itd.) koje prva jedinica automatski aktivira. Postoji nekoliko vrsta ovakvih aparata među kojima su:
1)
Dojavnici na električni kontakt kod kojih se alarmni sustav aktivira otvaranjem vrata, dodirivanjem ili kidanjem tankih žica koje su nevidljivo postavljene na stepenicama ili koračanjem po nekim lamelama parketa, itd.
2)
Kapacitivni dojavnici, koji se osobito koriste za sefove. Ti dojavnici funkcioniraju kao kondenzator; promjene u kapacitivnosti uzrokovane prilaženjem provalnika odražavaju se na električni krug, čime se tako aktivira dojavnik.
3)
Fotoelektrični dojavnici, kod kojih je snop (najčešće infracrvenih zraka) usmjeren na fotoelektričnu ćeliju; kada je taj snop prekinut u krugu fotoelektrične ćelije dolazi do promjene napona koja aktivira dojavnik.
[...]“
Napomena s objašnjenjem HS‑a o tarifnom broju 8543 glasi:
„Ovaj tarifni broj obuhvaća, osim ako nisu isključeni napomenama iz Odsjeka ili ovog poglavlja, sve električne strojeve i aparate koji nisu navedeni ni uključeni u druge tarifne brojeve poglavlja, niti su konkretnije obuhvaćeni bilo kojim tarifnim brojem drugog poglavlja (osobito poglavljima 84. ili 90.).
Strojevima ili aparatima u smislu ovog tarifnog broja smatraju se električni uređaji koji imaju posebnu funkciju. Odredbe Napomene s objašnjenjem o tarifnom broju 84.79 koje se odnose na strojeve i aparate koji imaju posebnu funkciju primjenjuju se
mutatis mutandis
na strojeve i aparate iz ovog tarifnog broja.
To su većinom sklopovi električnih uređaja ili dijelova (žarulje, transformatori, kondenzatori, prigušnice, otpornici, itd.) koji isključivo funkcioniraju uz pomoć električne struje. Međutim, ovaj tarifni broj također uključuje električne uređaje koji sadržavaju mehaničke naprave pod uvjetom da te naprave imaju samo sporednu ulogu u odnosu na ulogu električnih dijelova stroja ili uređaja.
[...]“
Pravo Unije
Uredba br. 2658/87
Carinsko razvrstavanje robe uvezene u Uniju uređeno je KN‑om, kojim su preuzeti brojevi i podbrojevi HS‑a.
Članak 2. Uredbe br. 2658/87 određuje:
„Integriranu tarifu Europskih zajednica, u daljnjem tekstu ,TARIC', koja udovoljava zahtjevima Zajedničke carinske tarife, statističkih podataka vanjske trgovine, gospodarske, poljoprivredne i drugih politika Zajednice koje se odnose na uvoz i izvoz robe, određuje Komisija.
Tarifa se temelji na kombiniranoj nomenklaturi i uključuje:
[...]
(d)
carinske stope i druga uvozna i izvozna davanja, uključujući izuzeća od plaćanja carine i povlaštene tarifne stope primjenjive na uvoz ili izvoz posebne robe;
[...]“
Na temelju članka 12. stavka 1. Uredbe br. 2658/87, Komisija svake godine Uredbom donosi cjelokupnu verziju KN‑a i odgovarajuće carinske stope u skladu s člankom 1. te uredbe, kako proizlazi iz mjera koje su usvojili Vijeće Europske unije ili Komisija. Ta se uredba primjenjuje od 1. siječnja sljedeće godine.
KN u svojem prvom dijelu sadržava glavu I. odsjek A, skup općih pravila za tumačenje te nomenklature koja su istovjetna općim pravilima za tumačenje HS‑a. Taj odjeljak određuje:
„Razvrstavanje robe u [KN] uređuju sljedeća načela.
1.
Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja [...]
[...]“
Drugi dio KN‑a pod nazivom „Popis carinskih stopa“ sadržava odsjek XVI. pod naslovom „Strojevi i mehanički uređaji, električna oprema; njihovi dijelovi; aparati za snimanje i reprodukciju zvuka; aparati za snimanje i reprodukciju televizijske slike i zvuka, njihovi dijelovi i pribor“.
Napomena 2. odsjeka XVI. KN‑a glasi kako slijedi:
„Uzimajući u obzir napomenu 1 uz ovaj odsjek, napomenu 1. uz poglavlje 84 i napomenu 1. uz poglavlje 85, dijelove strojeva (osim dijelova proizvoda iz tarifnog broja 8484, 8544, 8545, 8546 ili 8547) razvrstava se prema sljedećim pravilima:
(a)
dijelove koji predstavljaju robu navedenu u bilo kojem tarifnom broju poglavlja 84 ili 85 (osim tarifnih brojeva 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8487, 8503, 8522, 8529, 8538 i 8548) u svim se slučajevima razvrstava u svoje odgovarajuće tarifne brojeve;
(b)
druge dijelove, prikladne za uporabu samo ili uglavnom za određenu vrstu stroja ili za više strojeva iz istog tarifnog broja (uključujući strojeve iz tarifnog broja 8479 ili 8543), razvrstava se s tim strojevima ili u tarifni broj 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 ili 8538, ovisno o slučaju. Međutim, dijelove koji su jednako prikladni za uporabu uglavnom s robom iz tarifnih brojeva 8517 i 8525 do 8528, razvrstava se u tarifni broj 8517;
(c)
sve se ostale dijelove razvrstava u tarifni broj 8409, 8431, 8448, 8466, 8473, 8503, 8522, 8529 ili 8538 ako su primjenjivi ili, ako to nije moguće, u tarifni broj 8487 ili 8548.“
Napomena 3. odsjeka XVI. KN‑a predviđa:
„Ako iz konteksta ne proizlazi drukčije, složene (kombinirane) strojeve koji se sastoje od dvaju ili više strojeva spojenih zajedno u cjelinu i druge strojeve konstruirane za obavljanje dvaju ili više funkcija koje se nadopunjuju ili izmjenjuju, razvrstava se kao da se sastoje samo od one komponente ili kao da predstavljaju samo onaj stroj koji obavlja glavnu funkciju.“
Napomena 4. navedenog odjeljka glasi:
„Kad se stroj (uključujući kombinaciju strojeva) sastoji od više pojedinačnih komponenti (neovisno jesu li odvojene ili su međusobno povezane cijevima, prijenosnim (transmisijskim) uređajima, električnim kabelima ili drugim uređajima) namijenjenih da zajedno pridonose jasno definiranoj funkciji koja je obuhvaćena jednim od tarifnih brojeva poglavlja 84 ili 85, tada se cjelinu razvrstava u tarifni broj koji odgovara toj funkciji.“
Odjeljak XVI. KN‑a sadržava poglavlje 85, naslovljeno „Električni strojevi i oprema, te njihovi dijelovi; aparati za snimanje ili reprodukciju zvuka, televizijski aparati za snimanje ili reprodukciju slike i zvuka i njihovi dijelovi i pribor“.
Tarifni broj 8517 koji je uključen u to poglavlje glasi:
„Telefonski aparati, uključujući telefone za mobilne radiotelefonske mreže ili druge bežične mreže; ostali aparati za slanje ili primanje glasa, slike ili drugih podataka, uključujući aparate za komunikaciju u žičnoj ili bežičnoj mreži (kao što je lokalna mreža ili mreža širokog dosega), osim predajnika ili prijamnika iz tarifnog broja 8443, 8525, 8527 ili 8528.“
Tarifni broj 8521. glasi:
„8521 Aparati za snimanje ili reprodukciju slike, neovisno sadrže li videoprijamnik ili ne:
8521 10 – s magnetnom vrpcom
8521 10 20 – – s magnetnom vrpcom širine ne veće od 1,3 cm i mogućnošću snimanja ili reprodukcije pri brzini vrpce ne većoj od 50 mm po sekundi
8521 10 95 – – ostalo
8521 90 00 – ostalo.“
Tarifni broj 8531 glasi:
„8531 Električni aparati za zvučnu ili vizualnu signalizaciju (na primjer, zvona, sirene, indikacijske ploče, dojavnici krađe ili požara), osim onih iz tarifnog broja 8512 ili 8530
8531 10 – dojavnici krađe ili požara i slični aparati:
8531 10 30 – – vrsta koje se rabi u zgradama
8531 10 95 – – ostalo
[...]
8531 90 – dijelovi:
8531 90 20 – – aparata iz podbrojeva 8531 20 i 8531 80 20
8531 90 85 – – ostalo.“
Što se tiče tarifnog broja 8543 KN‑a, on uključuje električne strojeve i aparate s posebnim funkcijama, nespomenute niti uključene na drugom mjestu u Poglavlju 85. KN‑a.
Glavni postupak i prethodno pitanje
G. E. Security, društvo specijalizirano za prodaju zaštitnih sustava visoke tehnologije, razvilo je zaštitni sustav pod nazivom „videomultiplekser“.
Na svojoj internetskoj stranici društvo G. E. Security predstavlja videomultiplekser kao „digitalni video snimač“.
Videomultiplekser prodaje se isključivo poduzećima specijaliziranima za prodaju sigurnosnih uređaja i sustava za nadzor koja potrošačima pružaju sve usluge instalacije tih uređaja i sustava.
Videomultiplekser se koristi u sigurnosnim sustavima ili uređajima i sustavima za nadzor zgrada. Točnije rečeno, videomultiplekser je dio sustava video nadzora zatvorenog kruga na koji su priključene vanjske kamere i/ili vanjski senzori, kao što su detektori pokreta ili vatrodojavni detektori.
Videomultiplekser ima tri različite funkcije.
Kao prvo, videomultiplekser snima i reproducira sliku i zvuk tako što, s jedne strane, može primati signale koji dolaze s detektora kao i sliku i zvuk s kamera i reproducirati taj zvuk i sliku na monitorima.
U tu je svrhu videomultiplekser opremljen video i audio ulazima koji omogućuju istovremeno priključivanje do šesnaest kamera. Uz pomoć videomultipleksera kamere se mogu daljinski uključiti i isključiti te se s njima može upravljati na daljinu. Tako je moguće uvećati i smanjiti neke dijelove slike snimljene kamerama ili ih blokirati kako bi se snimalo samo u određene dane i sate u tjednu i/ili određene dijelove zgrade ili lokacije. Također se može zanemariti kretanje domaćih životinja u zgradi.
Videomultiplekser također ima video izlaze preko kojih ga se može priključiti na jedan ili više monitora na kojima se istovremeno može prikazivati slika s više kamera, kao i audio izlaz na koji se mogu priključiti pojačalo ili vanjski zvučnik. Videomultiplekser ne može, pak, primati televizijski signal.
S druge strane, videomultiplekser može na tvrdi disk pohranjivati snimke analogne i digitalne slike i zvuka s kamera i/ili signale s detektora. Te su snimke zaštićene kako bi se spriječilo da ih se slučajno izbriše ili prepravi. Snimke su pohranjene u posebnom formatu te ih se može reproducirati isključivo korištenjem videomultipleksera ili posebnog računalnog programa.
Kao drugo, videomultiplekser ima funkciju alarma. U tu svrhu ima integrirani alarm koji se može podesiti tako da kada detektirane kretnje, zvukovi ili signali to zahtijevaju, videomultiplekser aktivira uređaje koji odašilju zvučne ili svjetlosne signale i/ili signal upozorenja u obliku elektroničke pošte poslane nekolicini korisnika priključenih na sustav (primjerice policiji, vatrogasnoj službi, vlasniku zgrade ili zaštitarskom društvu).
Kao treće, videomultiplekser ima funkciju slanja i primanja podataka preko mreže. U tu je svrhu opremljen uređajima koji mu omogućuju slanje elektroničke pošte korisnicima sustava i/ili spajanje na internet, digitalne mreže ili na uređaj za automatsku obradu podataka.
Dana 14. listopada 2008. društvo G. E. Security je od nadležnog carinskog inspektora (u daljnjem tekstu: inspektor) zahtijevalo izdavanje obvezujućih tarifnih informacija za tri videomultipleksera. To je društvo zahtijevalo njihovo razvrstavanje u podbroj 8543 70 90 KN‑a ili u podbroj 8531 10 30 KN‑a, za koje su carine iznosile, redom, 3,7% i 2,2%.
Dopisom od 27. studenoga 2008. inspektor je tri videomultipleksera razvrstao kao „aparat[e] za snimanje ili reprodukciju slike“ iz podbroja 8521 90 00 KN‑a na koje se plaća carina u visini od 13,9%.
Društvo G. E. Security je protiv te odluke o razvrstavanju uložilo prigovor koji je inspektor odbio. To je društvo zatim podnijelo tužbu protiv te odluke pred Rechtbank te Haarlem (Sud u Haarlemu), koji je tužbu proglasio osnovanom i tri videomultipleksera razvrstao kao alarme koji se rabe u zgradama iz podbroja 8531 10 30 KN‑a.
Inspektor je uložio žalbu protiv te presude pred Gerechtshof Amsterdam (Žalbeni sud u Amsterdamu).
Taj je sud presudio da iako se videomultiplekser, s obzirom na svoje objektivne značajke i svojstva, može smatrati dijelom alarmnog sustava poput onoga iz tarifnog broja 8531 KN‑a, ipak ga se mora, na temelju Napomene 2. točke (a) odsjeka XVI. KN‑a, razvrstati u podbroj 8521 90 00 KN‑a.
Društvo G. E. Security je protiv presude Gerechtshofa Amsterdam (Žalbeni sud u Amsterdamu) uložilo žalbu sudu koji je uputio zahtjev.
U tim je okolnostima Hoge Raad der Nederlanden (Vrhovni sud Nizozemske) odlučio prekinuti postupak i postaviti Sudu sljedeće prethodno pitanje:
„Treba li tarifne brojeve 8517, 8521, 8531 i 8543 Kombinirane nomenklature tumačiti na način da u neki od tih brojeva treba razvrstati proizvod poput videomultipleksera koji je razvijen kako bi bio sastavni dio sustava koji može analizirati slike i zvukove priključenih kamera i alarmnih senzora i koji, prema želji, snima, pohranjuje, obrađuje i na priključenom zaslonu reproducira te slike i zvukove i/ili, ako slike ili zvukovi za to daju povoda, šalje signal upozorenja u obliku poruke elektroničke pošte jednom ili više korisnika priključenih na sustav i/ili može upravljati uređajima koji daju zvučni ili svjetlosni signal?“
O prethodnom pitanju
Najprije treba podsjetiti na to da je, kada je Sudu podnesen zahtjev za prethodnu odluku o tarifnom razvrstavanju, njegova uloga nacionalnom sudu razjasniti kriterije čija će provedba potonjem omogućiti da ispravno razvrsta u KN proizvode o kojima je riječ, a ne da sam provede to razvrstavanje, i to osobito zato što ne raspolaže svim informacijama koje su mu u tom smislu neophodne. Stoga je nacionalni sud u svakom slučaju u boljem položaju da to učini (vidjeti presudu Lukoyl Neftohim Burgas
C‑330/13
,
EU:C:2014:1757
, t.
27.
).
Dakle, sud koji je uputio zahtjev za prethodnu odluku treba provesti razvrstavanje predmetnih proizvoda iz glavnog postupka u skladu s odgovorima koje Sud daje na pitanje koje mu je postavljeno.
Kako bi se sudu koji je uputio zahtjev pružio koristan odgovor, valja prije svega naglasiti da, s jedne strane, kao što to proizlazi iz točke 13. ove presude, opća pravila za tumačenje KN‑a predviđaju da se razvrstavanje robe vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja, pri čemu naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje.
S druge strane, prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda, u interesu pravne sigurnosti i jednostavnijeg nadzora, odlučujući uvjet za razvrstavanje robe u carinsku tarifu u načelu treba tražiti na temelju njezinih osobina i objektivnih svojstava, kako su određeni tekstom tarifnog broja KN‑a i napomenama odjeljka ili poglavlja (vidjeti presudu Lukoyl Neftohim Burgas,
C‑330/13
,
EU:C:2014:1757
, t.
34.
i navedenu sudsku praksu).
Kad je riječ o napomenama s objašnjenjem HS‑a, valja dodati da su, iako nemaju obvezujuću snagu, važan instrument za osiguravanje jedinstvene primjene zajedničke carinske tarife te kao takve predstavljaju valjane elemente za njezino tumačenje (vidjeti u tom smislu presude Kloosterboer Services,
C‑173/08
,
EU:C:2009:382
, t.
25.
i Agroferm,
C‑568/11
,
EU:C:2013:407
, t.
28.
). Isto vrijedi i za Napomene s objašnjenjem KN‑a (vidjeti u tom smislu presude Develop Dr. Eisbein,
C‑35/93
,
EU:C:1994:252
-, t.
21.
, kao i British Sky Broadcasting Group i Pace,
C‑288/09 i C‑289/09
,
EU:C:2011:248
, t.
92.
).
Svojim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita u koji tarifni broj KN‑a, to jest 8517, 8521, 8531 ili 8543, treba razvrstati robu poput one pod nazivom „videomultiplekser“ o kojoj je riječ u glavnom postupku.
U tom pogledu, iz samog teksta tarifnih brojeva 8517, 8521, 8531 i 8543 KN‑a i Napomena s objašnjenjem s tim u vezi proizlazi da je funkcija predmetne robe od odlučujuće važnosti za njezino razvrstavanje u jedan od tih brojeva.
Naime, navedenim tarifnim brojevima podrobno se opisuje funkcija koju obavlja roba koja je njima obuhvaćena. Tako se tarifni broj 8517 KN‑a odnosi na „aparat[e] za slanje ili primanje glasa, slike ili drugih podataka, uključujući aparate za komunikaciju u žičnoj ili bežičnoj mreži“. Tarifni broj 8521 KN‑a odnosi se na „[a]parat[e] za snimanje ili reprodukciju slike, neovisno sadrže li videoprijamnik ili ne“. Tarifni broj KN‑a odnosi se na „[e]lektričn[e] aparat[e] za zvučnu ili vizualnu signalizaciju (na primjer, zvona, sirene, indikacijske ploče, dojavnici krađe ili požara)“. Što se tiče tarifnog broja 8543 KN‑a, on označava „[e]lektrične strojeve i aparate s posebnim funkcijama, nespomenute niti uključene na drugom mjestu u Poglavlju [85. KN‑a]“.
U ovom slučaju nesporno je da videomultiplekser ima tri različite funkcije.
Iz opisa koji je dostavio sud koji je uputio zahtjev i koji je preuzet u točkama 28. do 31. ove presude proizlazi da videomultiplekser snima i reproducira sliku i zvuk, što odgovara tekstu iz tarifnog broja 8521 KN‑a.
Videomultiplekser također ima funkciju alarma kako je opisana u točki 32. ove presude, koja odgovara tekstu iz tarifnog broja 8531 KN‑a.
Videomultiplekser osim toga ima funkciju slanja i primanja podataka preko mreže, čiji opis iz točke 33. ove presude odgovara tekstu iz tarifnog broja 8517 KN‑a.
Međutim, napomena 3. odsjeka XVI. KN‑a, u koji spadaju tarifni brojevi 8517, 8521 i 8531 KN‑a, predviđa da se „strojeve konstruirane za obavljanje dviju ili više funkcija koje se nadopunjuju ili izmjenjuju, razvrstava [...] kao da se sastoje samo od one komponente ili kao da predstavljaju samo onaj stroj koji obavlja glavnu funkciju“.
U ovom slučaju iz, redom, točaka 24. i 25. ove presude proizlazi, s jedne strane, da G. E. Security na svojoj internetskoj stranici predstavlja videomultiplekser kao „digitalni video snimač“ i da, s druge strane, prodaje videomultiplekser isključivo poduzećima specijaliziranima za prodaju sigurnosnih uređaja i sustava za nadzor.
Iz tih podataka, kao i iz opisa videomultipleksera koji je dostavio sud koji je uputio zahtjev, kako je preuzet u točkama 24. do 33. ove presude, proizlazi da je osnovna funkcija videomultipleksera, s obzirom na njegove objektivne značajke i svojstva kao i njegovu namjenu, snimanje i reprodukcija slike unutar sigurnosnog sustava i sustava za nadzor.
Kao što to ističu nizozemska vlada i Komisija, druge funkcije videomultipleksera, to jest funkcija alarma i mrežna funkcija, samo su sporedne funkcije koje imaju za svrhu poboljšati funkcioniranje sustava čiji je dio videomultiplekser.
Iz toga slijedi da KN treba tumačiti na način da se robu poput one pod nazivom „videomultiplekser“ o kojoj je riječ u glavnom postupku mora, ovisno o ocjeni svih činjenica od strane suda koji je uputio zahtjev kojima taj sud raspolaže, razvrstati u tarifni broj 8521 KN‑a.
To utvrđenje ne mogu dovesti u pitanje napomene 2. i 4. odsjeka XVI. KN‑a.
Naime, iz sudske prakse Suda proizlazi da se napomena 2. odsjeka XVI. KN‑a primjenjuje samo na tarifno razvrstavanje „dijelova strojeva“ (vidjeti presudu Data I/O,
C‑297/13
,
EU:C:2014:331
, t.
34.
).
Budući da pojam „dio“, u smislu te napomene, njome nije definiran, Sud je, u interesu usklađene i jedinstvene primjene zajedničke carinske tarife, tom pojmu pokušao dati jedinstvenu definiciju koja je zajednička za sva poglavlja KN‑a (vidjeti u tom smislu presude HARK,
C‑450/12
,
EU:C:2013:824
, t.
37.
i Rohm Semiconductor,
C‑666/13
,
EU:C:2014:2388
, t.
44.
).
Iz sudske prakse Suda, koja je razvijena u vezi s tarifnim brojem 8473 KN‑a i napomene 2. točke (b) odsjeka XVI. KN‑a, proizlazi da pojam „dio“ podrazumijeva postojanje cjeline za čije funkcioniranje je on neophodan (vidjeti u tom smislu presudu Rohm Semiconductor,
C‑666/13
,
EU:C:2014:2388
, t.
45.
i navedenu sudsku praksu).
Kako bi se neki proizvod moglo smatrati „dijelom“, nije dovoljno dokazati da bez tog proizvoda stroj ne može udovoljiti potrebama za koje je namijenjen. I dalje je potrebno dokazati da mehanički ili električni rad stroja o kojem je riječ ovisi o spomenutom proizvodu (vidjeti presudu Rohm Semiconductor,
C‑666/13
,
EU:C:2014:2388
, t.
46.
i navedenu sudsku praksu).
U ovom slučaju, kao što proizlazi iz točke 26. ove presude, videomultiplekser se koristi u sigurnosnim uređajima i uređajima za nadzor zgrada te je, točnije rečeno, dio sustava video nadzora zatvorenog kruga.
Međutim, kao što ističu nizozemska vlada i Komisija, takav sustav također može funkcionirati i bez videomultipleksera. Naime, detektori koji se koriste u tom sustavu mogu obavljati svoju funkciju bez videomultipleksera. Osim toga, mehaničko i električno funkcioniranje tih aparata ne ovisi o videomultiplekseru.
Slijedom toga, videomultiplekser se ne može smatrati „di[jelom] stroja“ u smislu napomene 2. odsjeka XVI. KN‑a. Ta napomena stoga nije relevantna za razvrstavanje te robe u KN.
Kad je riječ o napomeni 4. odsjeka XVI. KN‑a, treba istaknuti da se, u skladu s njezinim tekstom, ta napomena isključivo primjenjuje na „stroj (uključujući kombinaciju strojeva) […] [koji/a se] sastoji od više pojedinačnih komponenti [...] namijenjenih da zajedno pridonose jasno definiranoj funkciji“.
U napomeni s objašnjenjem HS‑a o napomeni 4 odsjeka XVI. HS‑a, koja je istovjetna napomeni 4. odsjeka XVI. KN‑a, navodi se da izraz „namijenjenih da zajedno pridonose jasno definiranoj funkciji“ obuhvaća samo strojeve i kombinacije strojeva nužne za izvršavanje funkcije koja je specifična funkcionalnoj jedinici kao cjelini, osim strojeva ili aparata koji imaju pomoćne funkcije i ne pridonose funkciji cjeline.
U toj se napomeni navodi da sustavi video nadzora zatvorenog kruga koji se sastoje od kombinacije promjenjivog broja televizijskih kamera i video monitora spojenih koaksijalnim kabelima s kontrolorom sustava, sklopkama, audio pločama/prijemnicima i, eventualno, strojevima za automatsku obradu podataka (za pohranjivanje podataka) i/ili magnetoskopima (za snimanje slike) ne ispunjavaju uvjete utvrđene napomenom 4 odsjeka XVI. HS‑a i, stoga, identičnom napomenom KN‑a.
Međutim, u točkama 26. i 63. ove presude već je utvrđeno da je videomultiplekser dio takvog sustava video nadzora zatvorenog kruga. Napomena 4. odsjeka XVI. KN‑a stoga nije relevantna za razvrstavanje takve robe u KN.
Naposljetku, treba odbiti tvrdnju društva G. E. Security da videomultiplekser treba razvrstati u tarifni broj 8543 KN‑a.
Naime, iz tumačenja teksta navedenog tarifnog broja proizlazi da taj broj označava električne strojeve i aparate s posebnim funkcijama, nespomenute i neuključene na drugom mjestu u poglavlju [85. KN‑a]“. Stoga se proizvod može razvrstati u isti tarifni broj samo ako ga se ne može razvrstati u drugi tarifni broj tog poglavlja 85. Međutim, iz točke 57. ove presude proizlazi da to nije posrijedi u glavnom postupku.
S obzirom na sva prethodna razmatranja, na postavljeno pitanje treba odgovoriti tako da KN treba tumačiti na način da se robu poput one pod nazivom „videomultiplekser“ o kojoj je riječ u glavnom postupku mora, ovisno o ocjeni svih činjenica od strane suda koji je uputio zahtjev kojima taj sud raspolaže, razvrstati u tarifni broj 8521 KN‑a.
Troškovi
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.

Slijedom navedenoga, Sud (deseto vijeće) odlučuje:

Kombiniranu nomenklaturu iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1214/2007 od 20. rujna 2007., treba tumačiti na način da se robu poput one pod nazivom „videomultiplekser“ o kojoj je riječ u glavnom postupku mora, ovisno o ocjeni svih činjenica od strane suda koji je uputio zahtjev kojima taj sud raspolaže, razvrstati u tarifni broj 8521 te nomenklature.

Potpisi
(
*1
)   Jezik postupka: nizozemski