CELEX: 62017CJ0681
Návrh na začatie prejudiciálneho konania
Ochrana spotrebiteľa
Smernica 2011/83/EÚ
Článok 6 ods. 1 písm. k) a článok 16 písm. e)
Zmluva uzavretá na diaľku
Právo na odstúpenie od zmluvy
Výnimky
Pojem ‚zapečatený tovar, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov a ktorý bol po dodaní rozpečatený‘
Matrac, ktorého ochrannú fóliu po dodaní spotrebiteľ odstránil

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 6 ods. 1 písm. k) a článku 16 písm. e) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (
Ú. v. EÚ L 304, 2011, s. 64
).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou slewo – schlafen leben Wohnen GmbH (ďalej len „slewo“) a pánom Saschom Ledowským, ktorého predmetom je výkon práva pána Ledowského odstúpiť od zmluvy týkajúcej sa matraca zakúpeného na internetovej stránke slewo.
Právny rámec
Podľa odôvodnení 3, 4, 7, 34, 37, 47 a 49 smernice 2011/83:
„(3)
V článku 169 ods. 1 a v článku 169 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa ustanovuje, že Únia prispieva k dosiahnutiu vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa prostredníctvom opatrení prijímaných podľa článku 114 zmluvy.
(4)
… Harmonizácia určitých aspektov spotrebiteľských zmlúv uzavretých na diaľku… je potrebná na podporu skutočného spotrebiteľského vnútorného trhu vytvorením správnej rovnováhy medzi vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa a konkurencieschopnosťou podnikov pri zabezpečení dodržiavania zásady subsidiarity.
…
(7)
Úplná harmonizácia niektorých kľúčových regulačných aspektov by mala podstatne zvýšiť právnu istotu pre spotrebiteľov i obchodníkov. … Spotrebitelia by navyše mali mať možnosť čerpať výhody z vysokej spoločnej úrovne ochrany v celej Únii.
…
(34)
Obchodník by mal dať spotrebiteľovi jasné a zrozumiteľné informácie predtým, než bude spotrebiteľ viazaný zmluvou uzavretou na diaľku….
…
(37)
Keďže v prípade predaja na diaľku spotrebiteľ nemôže tovar pred uzatvorením zmluvy vidieť, mal by mať právo na odstúpenie od zmluvy. Z rovnakého dôvodu by spotrebiteľ mal mať možnosť otestovať a skontrolovať tovar, ktorý kúpil, v rozsahu potrebnom na zistenie povahy, charakteristík a fungovania tovaru. …
…
(47)
Niektorí spotrebitelia uplatňujú právo na odstúpenie od zmluvy po tom, čo používali tovar vo väčšej miere, než aká je potrebná na zistenie povahy, charakteristík a funkčnosti tovaru. V takom prípade by spotrebiteľ nemal stratiť právo na odstúpenie od zmluvy, ale mal by byť zodpovedný za akékoľvek zníženie hodnoty tovaru. Na účely zistenia povahy, charakteristík a funkčnosti tovaru by mal spotrebiteľ s tovarom manipulovať a skontrolovať ho len takým spôsobom, akým by mu to bolo umožnené v obchode. Napríklad spotrebiteľ by mal oblečenie len vyskúšať, ale nemal by ho nosiť. Spotrebiteľ by mal preto počas lehoty na odstúpenie od zmluvy s tovarom manipulovať a skontrolovať ho s náležitou starostlivosťou. Povinnosti spotrebiteľa v prípade odstúpenia od zmluvy by nemali spotrebiteľa odradiť od toho, aby uplatnil právo na odstúpenie od zmluvy.
…
(49)
Pre zmluvy uzavreté na diaľku… by mali existovať určité výnimky z práva na odstúpenie od zmluvy. Uplatňovanie práva na odstúpenie od zmluvy by mohlo byť nevhodné napríklad vzhľadom na povahu určitého tovaru alebo služieb. …“
Článok 1 tejto smernice, nazvaný „Predmet úpravy“, stanovuje:
„Účelom tejto smernice je prispieť prostredníctvom dosiahnutia vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu aproximáciou určitých aspektov zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa zmlúv uzavretých medzi spotrebiteľmi a obchodníkmi.“
Článok 6 tejto smernice, nazvaný „Požiadavky na informácie v prípade zmlúv uzavretých na diaľku alebo mimo prevádzkových priestorov“, v odseku 1 stanovuje:
„Predtým, ako sa zmluva uzavretá na diaľku alebo mimo prevádzkových priestorov či akákoľvek zodpovedajúca ponuka stane pre spotrebiteľa záväznou, obchodník mu jasným a zrozumiteľným spôsobom poskytne tieto informácie:
…
k)
v prípade, že sa právo na odstúpenie od zmluvy neposkytuje v súlade s článkom 16, informáciu, že spotrebiteľ nebude môcť využiť právo na odstúpenie od zmluvy, alebo ak je to vhodné, informáciu o okolnostiach, za akých spotrebiteľ právo na odstúpenie od zmluvy stráca;
…“
Článok 9 tej istej smernice, nazvaný „Právo na odstúpenie od zmluvy“, vo svojom odseku 1 stanovuje:
„Pokiaľ sa neuplatnia výnimky stanovené v článku 16, spotrebiteľ má 14‑dňovú lehotu na odstúpenie od zmluvy uzatvorenej na diaľku… bez toho, aby uviedol dôvod, ako aj bez toho, aby znášal iné náklady ako tie, ktoré sú ustanovené v článku 13 ods. 2 a článku 14.“
Podľa článku 12 smernice 2011/83, nazvaného „Účinky odstúpenia od zmluvy“:
„Uplatnenie práva na odstúpenie od zmluvy znamená ukončenie záväzkov strán, pokiaľ ide:
a)
o plnenie zmluvy uzatvorenej na diaľku…
…“
Článok 13 tejto smernice, nazvaný „Záväzky obchodníka v prípade odstúpenia od zmluvy“, vo svojom odseku 1 stanovuje:
„Obchodník vráti spotrebiteľovi všetky uhradené platby, prípadne vrátane nákladov na doručenie, bez zbytočného odkladu a v každom prípade najneskôr do 14 dní odo dňa, keď bol informovaný o rozhodnutí spotrebiteľa odstúpiť od zmluvy v súlade s článkom 11.
…“
Článok 14 uvedenej smernice, nazvaný „Záväzky spotrebiteľa v prípade odstúpenia od zmluvy“, vo svojom odseku 2 stanovuje:
„Spotrebiteľ zodpovedá iba za akékoľvek zníženie hodnoty tovaru v dôsledku zaobchádzania s týmto tovarom iným spôsobom, než aký je potrebný na zistenie charakteru, vlastností a funkčnosti tovaru. …“
Článok 16 tejto smernice, nazvaný „Výnimky z práva na odstúpenie od zmluvy“, znie takto:
„Členské štáty neustanovia právo na odstúpenie od zmluvy uvedené v článkoch 9 až 15 v súvislosti so zmluvami uzavretými na diaľku… pokiaľ ide:
…
e)
o dodanie zapečateného tovaru, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov a ktorý bol po dodaní rozpečatený;
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
slewo je spoločnosť, ktorá cez internet predáva hlavne matrace.
Dňa 25. novembra 2014 si pán Ledowski objednal na webovej stránke spoločnosti slewo matrac na súkromné účely za cenu 1094,52 eura. Všeobecné obchodné podmienky uvedené na faktúre poskytnutej spoločnosťou slewo obsahovali predovšetkým „informácie pre spotrebiteľov o odstúpení od zmluvy“, ktoré zneli takto:
„Náklady na vrátenie tovaru znášame my… Vaše právo na odstúpenie od zmluvy zaniká predčasne v nasledujúcich prípadoch: pri zmluvách o dodanie zapečateného tovaru, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov, ak bol tovar po dodaní rozpečatený.“
Matrac objednaný pánom Ledowským bol pri dodaní opatrený ochrannou fóliou, ktorú pán Ledowski neskôr odstránil.
E‑mailom z 9. decembra 2014 pán Ledowski oznámil spoločnosti slewo, že chce predmetný matrac vrátiť a požiadal ju, aby zabezpečila jeho prepravu.
Keďže slewo prepravu matraca nezabezpečila, pán Ledowski ju zabezpečil na vlastné náklady vo výške 95,59 eura.
Pán Ledowski sa obrátil na Amtsgericht Mainz (Okresný súd Mainz, Nemecko) so žalobou proti spoločnosti slewo na náhradu kúpnej ceny a prepravných nákladov predmetného matraca v celkovej výške 1190,11 eura, zvýšenú o úroky, ako aj trovy právneho zastúpenia.
Rozsudkom z 26. novembra 2015 Amtsgericht Mainz (Okresný súd Mainz) tejto žalobe vyhovel.
Rozsudkom z 10. augusta 2016 Landgericht Mainz (Krajinský súd Mainz, Nemecko) v odvolacom konaní potvrdil tento rozsudok.
Za týchto podmienok spoločnosť slewo podala proti tomuto rozsudku opravný prostriedok „Revision“ na Bundesgerichtshof (Spolkový súdny dvor, Nemecko), vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania.
Vnútroštátny súd sa prikláňa k názoru, že článok 16 písm. e) smernice 2011/83 vylučuje právo na odstúpenie od zmluvy len v prípade, ak možnosť uvedenia tovaru na trh rozpečatením definitívne zaniká zo zdravotných alebo hygienických dôvodov, ako je to spravidla pri niektorých kozmetických či hygienických produktoch, akými sú napríklad zubné kefky.
V tejto súvislosti vnútroštátny súd pripomína, že v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora sa ustanovenia o výnimke z práva priznaného právom Únie, akým je právo na odstúpenie od zmluvy, o ktoré ide vo veci samej, majú vykladať reštriktívne.
Na rozdiel od hygienických produktov v užšom zmysle matrac vrátený spotrebiteľom po rozpečatení nie je definitívne nevhodný na uvedenie na trh. Tento záver vyplýva najmä zo spôsobu, akým sú používané matrace v hotelovom sektore, z existencie trhu použitých matracov, ktorý funguje prevažne na internete, ako aj z možnosti vyčistenia matracov, ktoré boli použité.
Podľa názoru vnútroštátneho súdu sa v prípade, že sa článok 16 písm. e) smernice 2011/83 má vykladať v tom zmysle, že tovar, ktorý môže prísť do priameho kontaktu s ľudským telom, akým sú matrace, ak je používaný v súlade s určeným účelom, aj keď ho obchodník môže opätovne uviesť na trh po vhodných čistiacich opatreniach, patrí medzi druhy tovaru, ktorý nie je možné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov uvedených v tomto ustanovení, vynára otázka, aké podmienky má balenie takéhoto tovaru spĺňať a či táto skutočnosť musí jednoznačne vyplývať z konkrétnych okolností, najmä v súvislosti s pripojením nápisu „pečať“ na balení, teda že nemá ísť o jednoduchý obal na účely prepravy, ale o tovar zapečatený z dôvodov ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov.
Okrem toho sa vnútroštátny súd domnieva, že článok 6 ods. 1 písm. k) smernice 2011/83 neposkytuje dostatočne presné údaje o rozsahu informácií, ktoré musí obchodník poskytnúť spotrebiteľovi predtým, ako bude viazaný zmluvou na diaľku, pokiaľ ide o okolnosti, za akých spotrebiteľ stráca právo na odstúpenie od zmluvy podľa článku 16 písm. e) tejto smernice.
Za týchto podmienok Bundesgerichtshof (Spolkový súdny dvor) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Má sa článok 16 písm. e) smernice 2011/83 vykladať v tom zmysle, že k tam vymenovaným tovarom, ktoré z dôvodov ochrany zdravia alebo hygienických dôvodov nie je vhodné vrátiť, patrí tiež tovar (ako napríklad matrac), ktorý pri určenom spôsobe používania môže prísť priamo do kontaktu s ľudským telom, ale po vhodných (čistiacich) opatreniach obchodníka môže byť znova vhodný na uvedenie na trh?
2.
V prípade kladnej odpovede na prvú otázku:
a)
aké podmienky musí spĺňať obal tovaru, aby bolo možné tento tovar považovať za zapečatený v zmysle článku 16 písm. e) smernice 2011/83
a
b)
majú byť informácie podľa článku 6 ods. 1 písm. k) smernice 2011/83, ktoré má obchodník poskytnúť predtým, ako sa zmluva stane pre spotrebiteľa záväznou, sprostredkované tým spôsobom, že spotrebiteľ je konkrétnym odkazom na kupovaný predmet (v tomto prípade matrac) a príslušné zapečatenie tovaru upozornený na to, že po rozpečatení stráca právo na odstúpenie od zmluvy?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
Svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 16 písm. e) smernice 2011/83 má vykladať v tom zmysle, že pod pojem „zapečatený tovar, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov a ktorý bol po dodaní rozpečatený“ v zmysle tohto ustanovenia spadá taký tovar, akým je matrac, ktorého ochrannú fóliu po jeho dodaní spotrebiteľ odstránil.
Na úvod je potrebné v prvom rade pripomenúť, že podľa článku 9 ods. 1 smernice 2011/83 má spotrebiteľ okrem prípadov, keď sa uplatnia výnimky stanovené v článku 16, lehotu štrnásť dní na odstúpenie od zmluvy uzatvorenej na diaľku, a to dokonca bez udania dôvodu.
Po druhé je potrebné poukázať na to, že z článku 12 písm. a) tejto smernice vyplýva, že uplatnenie práva na odstúpenie od zmluvy znamená ukončenie záväzkov strán, pokiaľ ide o plnenie zmluvy uzatvorenej na diaľku.
Článok 16 písm. e) uvedenej smernice stanovuje výnimku z práva na odstúpenie od zmluvy v prípade zmlúv uzavretých na diaľku, pokiaľ ide o dodanie zapečateného tovaru, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov a ktorý bol po dodaní rozpečatený spotrebiteľom.
Znenie tohto ustanovenia však neobsahuje znaky, vymedzujúce presný rozsah pojmu „zapečatený tovar, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov a ktorý bol po dodaní rozpečatený“, ktoré by umožnili s istotou určiť, aké sú druhy tovaru, ktoré spadajú pod tento pojem, a či vo veci samej pod tento pojem spadá taký druh tovaru, akým je matrac, ktorého ochranná fólia bola po dodaní odstránená spotrebiteľom.
Z tohto dôvodu je pri výklade článku 16 písm. e) smernice 2011/83 potrebné zohľadniť nielen znenie tohto ustanovenia, ale aj jeho kontext a ciele sledované právnou úpravou, ktorej je súčasťou (pozri v tomto zmysle rozsudky zo 7. augusta 2018, Verbraucherzentrale Berlin,
C‑485/17
,
EU:C:2018:642
, bod
, a z 13. septembra 2018, Starman,
C‑332/17
,
EU:C:2018:721
, bod
).
V tejto súvislosti, ako vyplýva z článku 1 smernice 2011/83 v spojení s odôvodneniami 3, 4 a 7 tejto smernice, táto smernica má za cieľ zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa. V politikách Únie je okrem toho ochrana spotrebiteľov, ktorí sa nachádzajú v slabšom postavení v porovnaní s obchodníkmi v tom zmysle, že musia byť považovaní za menej informovaných, ekonomicky slabších a právne menej skúsených ako ich zmluvní partneri, zakotvená v článku 169 ZFEÚ, ako aj v článku 38 Charty základných práv Európskej únie (pozri v tomto zmysle rozsudky z 2. marca 2017, Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs Frankfurt am Main,
C‑568/15
,
EU:C:2017:154
, bod
; zo 4. októbra 2018, Kamenova,
C‑105/17
,
EU:C:2018:808
, bod
, a z 23. januára 2019, Walbusch Walter Busch,
C‑430/17
,
EU:C:2019:47
, bod
).
Pokiaľ ide o právo na odstúpenie od zmluvy, jeho účelom je ochrana spotrebiteľa v osobitnej situácii pri kúpe na diaľku, keď nemá možnosť vidieť tovar
in concreto
alebo sa oboznámiť s vlastnosťami poskytovanej služby pred uzavretím zmluvy. Právo na odstúpenie od zmluvy teda kompenzuje nevýhodu, ktorá vzniká spotrebiteľovi pri zmluve na diaľku, takým spôsobom, že mu priznáva zodpovedajúcu lehotu na rozmyslenie, počas ktorej má možnosť preskúmať a vyskúšať nadobudnutý tovar (rozsudok z 23. januára 2019, Walbusch Walter Busch,
C‑430/17
,
EU:C:2019:47
, bod
).
V tejto súvislosti sa má článok 16 písm. e) smernice 2011/83, ktorý predstavuje výnimku z práva na odstúpenie od zmluvy, ako ustanovenie práva Únie obmedzujúce práva priznané na účely ochrany vykladať reštriktívne (pozri v tomto zmysle rozsudok z 10. septembra 2014, Kušionová,
C‑34/13
,
EU:C:2014:2189
, bod
).
Na prvú otázku treba odpovedať s prihliadnutím na tieto úvahy.
V tejto súvislosti sa v odôvodnení 49 smernice 2011/83 spresňuje, že výnimka z práva na odstúpenie od zmluvy môže byť odôvodnená vzhľadom na povahu určitého tovaru.
Z toho vyplýva, že v kontexte článku 16 písm. e) tejto smernice je rozhodujúca povaha tovaru, ktorá môže odôvodniť zapečatenie jeho obalu z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov, a teda že rozpečatenie tohto obalu zbaví balený tovar záruky z hľadiska ochrany zdravia alebo hygieny.
Keď bol raz obal tovaru spotrebiteľom rozpečatený, a teda zbavený záruky z hľadiska ochrany zdravia alebo hygieny, vzniká riziko, že taký tovar už nebude môcť byť použitý tretími osobami, a z tohto dôvodu už nebude môcť byť obchodníkom nanovo uvedený na trh.
Za týchto okolností by uznanie práva spotrebiteľa vykonať právo na odstúpenie od zmluvy tým, že vráti obchodníkovi takýto tovar, ktorého obal bol rozpečatený, bolo v rozpore s vôľou normotvorcu Únie vyjadrenou v odôvodnení 4 smernice 2011/83, podľa ktorého by táto smernica mala zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi vysokou úrovňou ochrany spotrebiteľa a konkurencieschopnosťou podnikov.
V dôsledku toho treba konštatovať, že ako uviedol generálny advokát v bode 33 svojich návrhov, výnimka z práva na odstúpenie od zmluvy stanovená v článku 16 písm. e) smernice 2011/83 sa uplatňuje len v prípade, že po rozpečatení obalu tovaru tento tovar definitívne nie je v stave, v ktorom by mohol byť uvedený na trh z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov, vzhľadom na to, že samotná povaha tohto tovaru znemožňuje alebo neprimerane sťažuje obchodníkovi prijatie opatrení, ktoré by mu umožnili znovu tovar predať bez toho, aby to malo negatívny dopad na niektorú z uvedených požiadaviek.
Z toho na účely prejednávanej veci vyplýva, že na matrac, o aký ide vo veci samej, ktorého ochrana bola spotrebiteľom po dodaní odstránená, o ktorý ide vo veci samej, sa nemôže vzťahovať výnimka z práva na odstúpenie od zmluvy stanovená v článku 16 písm. e) smernice 2011/83.
Na jednej strane totiž takýto matrac, napriek tomu, že mohol potenciálne byť použitý, nie je len z tohto dôvodu zjavne definitívne nevhodný na ďalšie použitie treťou osobou alebo ďalšie uvedenie na trh. V tejto súvislosti stačí pripomenúť, že jeden a ten istý matrac slúži po sebe nasledujúcim zákazníkom hotela, že existuje trh s použitými matracmi a že použité matrace môžu byť dôkladne vyčistené.
Na druhej strane, pokiaľ ide o právo na odstúpenie od zmluvy, je možné matrac prirovnať k oblečeniu.
V tejto súvislosti, ako vyplýva z odôvodnení 37 a 47 smernice 2011/83, zámerom normotvorcu Únie bolo umožniť kupujúcemu oblečenia v rámci predaja na diaľku oblečenie vyskúšať na účely „zistenia povahy, charakteristík a funkčnosti“ a v prípade potreby po vykonaní tejto skúšky uplatniť svoje právo na odstúpenie tým, že ho vráti obchodníkovi.
Je však nesporné, že sa oblečenie, ak je skúšané v súlade s určeným účelom, pravdepodobne dostane do priameho kontaktu s ľudským telom, čo nemožno vylúčiť ani v prípade matraca, avšak bez toho, aby v praxi podliehalo požiadavkám týkajúcim sa osobitnej ochrany pred takýmto kontaktom pri ich skúšaní.
Takéto vzájomné prirovnanie týchto dvoch kategórií tovaru, t. j. oblečenia a matracov, si, ako uviedol generálny advokát v bode 34 svojich návrhov, možno predstaviť tak, že aj v prípade priameho kontaktu tohto druhu tovaru s ľudským telom je možné predpokladať, že po jeho vrátení spotrebiteľom ho obchodník dokáže prostredníctvom úkonov, ako je čistenie alebo dezinfekcia, uviesť do stavu, v ktorom je tovar vhodný na ďalšie používanie treťou osobou, a tým pádom ho aj opätovne uviesť na trh bez toho, aby boli nedodržané požiadavky na ochranu zdravia alebo hygieny.
To nič nemení na skutočnosti, že v súlade s článkom 14 ods. 2 smernice 2011/83 v spojení s jej odôvodnením 47 spotrebiteľ zodpovedá za akékoľvek zníženie hodnoty tovaru v dôsledku zaobchádzania s týmto tovarom iným spôsobom, než aký je potrebný na zistenie povahy, vlastností a funkčnosti, bez toho, aby bol zbavený svojho práva na odstúpenie od zmluvy (pozri analogicky rozsudok z 3. septembra 2009, Messner,
C‑489/07
,
EU:C:2009:502
, bod
).
Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy je potrebné odpovedať na prvú otázku tak, že článok 16 písm. e) smernice 2011/83 sa má vykladať v tom zmysle, že pod pojem „zapečatený tovar, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov a ktorý bol po dodaní rozpečatený“ v zmysle tohto ustanovenia nespadá taký tovar, akým je matrac, ktorého ochrannú fóliu po jeho dodaní spotrebiteľ odstránil.
O druhej otázke
So zreteľom na odpoveď na prvú prejudiciálnu otázku nie je potrebné odpovedať na druhú prejudiciálnu otázku.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (šiesta komora) rozhodol takto:

Článok 16 písm. e) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, sa má vykladať v tom zmysle, že pod pojem „zapečatený tovar, ktorý nie je vhodné vrátiť z dôvodu ochrany zdravia alebo z hygienických dôvodov a ktorý bol po dodaní rozpečatený“ v zmysle tohto ustanovenia, nespadá taký tovar, akým je matrac, ktorého ochrannú fóliu po jeho dodaní spotrebiteľ odstránil.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: nemčina.