CELEX: 62015CJ0111
Predhodno odločanje
Skupna kmetijska politika
Uredba (ES) št. 1698/2005
Uredba (EU) št. 65/2011
Financiranje s strani EKSRP
Podpora za razvoj podeželja
Pravila o upravičenosti dejavnosti in izdatkov
Časovni pogoj
Popolna izključitev
Znižanje pomoči

Vprašanje za predhodno odločanje se nanaša na razlago člena 71 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (
UL L 277, str. 1
).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Občino Gorje (Slovenija) in Republiko Slovenijo, ker je bilo tej občini zavrnjeno izplačilo podpore na podlagi programa za razvoj podeželja, ki ga sofinancira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP).
Pravni okvir
Pravo Unije
V uvodni izjavi 61 Uredbe št. 1698/2005 je navedeno:
„V skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju izjem, bi morala obstajati nacionalna pravila o upravičenosti izdatkov.“
Člen 71 te uredbe določa:
„1.   Brez poseganja v člen 39(1) Uredbe (ES) št. 1290/2005 izdatek pride v poštev za prispevek EKSRP, če ustrezno pomoč dejansko izplača plačilna agencija med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2015. Sofinancirane dejavnosti se ne smejo zaključiti pred datumom začetka upravičenosti do pomoči.
Nov izdatek, dodan ob spremembi programa iz člena 19, pride v poštev od datuma, ko Komisija prejme prošnjo za spremembo programa.
2.   Izdatki pridejo v poštev za prispevke iz EKSRP samo, če so nastali pri dejavnostih, za katere se je odločil organ upravljanja zadevnega programa ali programa v okviru njegove odgovornosti na podlagi izbirnih meril, ki jih določi pristojni organ.
3.   Pravila o upravičenosti izdatkov se določijo na nacionalni ravni ob upoštevanju posebnih pogojev, ki so bili v tej uredbi določeni za nekatere ukrepe za razvoj podeželja.
[…]“
Člen 74(1) navedene uredbe določa:
„Z namenom zagotavljanja učinkovite zaščite finančnih interesov [Unije], države članice sprejmejo vse [zakone in druge predpise] […].“
Za izvajanje Uredbe št. 1698/2005 sta bili sprejeti dve izvedbeni uredbi. To sta Uredba Komisije (ES) št. 1975/2006 z dne 7. decembra 2006 (
UL L 368, str. 74
) in nato Uredba Komisije (EU) št. 65/2011 z dne 27. januarja 2011 (
UL L 25, str. 8
), ki je razveljavila prvonavedeno uredbo.
Člen 30 Uredbe št. 65/2011 določa:
„1.   Plačila se izračunajo na podlagi tistega, za kar se med administrativnimi pregledi ugotovi, da izpolnjuje pogoje.
Država članica preveri zahtevek za plačilo, ki ga prejme od upravičenca, in določi zneske, upravičene za podporo. Določi:
(a)
znesek, ki ga plača upravičencu izključno na podlagi zahtevka za plačilo;
(b)
znesek, ki ga plača upravičencu po pregledu upravičenosti zahtevka za plačilo.
Če znesek, izračunan na podlagi točke (a), presega znesek, izračunan na podlagi točke (b), za več kot 3 %, se za znesek, izračunan na podlagi točke (b), uporabi znižanje. Znesek znižanja je enak razliki med obema navedenima zneskoma.
Znižanje se ne uporabi, če upravičenec lahko dokaže, da ni odgovoren za vključitev neupravičenega zneska
2.   Če se ugotovi, da je upravičenec namerno vložil napačno prijavo, se zadevna dejavnost izključi iz podpore EKSRP in zahteva povračilo že plačanih zneskov za navedeno dejavnost. Poleg tega se upravičenec izključi iz prejemanja podpore v okviru istega ukrepa za koledarsko leto ugotovitve in naslednje koledarsko leto.
[…]“
Člen 34 te uredbe določa:
„1.   Uredba (ES) št. 1975/2006 se s 1. januarjem 2011 razveljavi.
Vendar se še vedno uporablja za zahtevke za plačilo, ki so bili vloženi pred 1. januarjem 2011.
[…]“
Slovensko pravo
Zakon o kmetijstvu (Uradni list RS, št. 45/2008, 57/2012 in 90/2012, v nadaljevanju: ZKme-1) vsebuje splošne določbe o razvoju podeželja.
Člen 10 ZKme-1 določa:
„Vlada v skladu s programskimi dokumenti sprejme predpise za izvedbo ukrepov kmetijske politike.“
Člen 12 tega zakona natančneje določa:
„Za izvajanje ukrepov razvoja podeželja vlada določi:
—
vrsto ukrepov, pogoje, upravičence, merila in postopke za uvedbo in izvajanje posameznega ukrepa razvoja podeželja;
—
finančna sredstva, namenjena za posamezni ukrep razvoja podeželja.“
Člen 53(1) ZKme-1 v zvezi z odločbo o pravici do sredstev določa:
„Strankam, katerih vloge izpolnjujejo predpisane pogoje iz predpisov in javnega razpisa in so za ta namen zagotovljena sredstva, pristojni organ izda odločbo o pravici do sredstev.“
Člen 56(4) ZKme-1 v zvezi z zahtevki za izplačilo sredstev določa:
„Zahtevek, ki je v nasprotju z zahtevami iz predpisov, javnega razpisa ali odločbe o pravici do sredstev, organ z odločbo zavrne.“
Slovenska vlada je na podlagi ZKme-1 sprejela Uredbo o ukrepih 1., 3. in 4. osi Programa razvoja podeželja Republike Slovenije za obdobje 2007–2013 v letih 2011–2013 (Uradni list RS, št. 40/2010 in 85/2010, v nadaljevanju: Uredba PRP).
Člen 79(4) Uredbe PRP določa:
„Upravičeni stroški naložbe so samo stroški, nastali od datuma izdaje odločbe o pravici do sredstev do dokončanja naložbe oziroma najpozneje do 30. junija 2015. Kot začetek stroška se šteje prevzem obveznosti upravičenca na račun morebitnih dodeljenih sredstev (sklenitev katerekoli pogodbe, naročanje materiala, opreme, storitev ali del).“
Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Republike Slovenije je na podlagi Uredbe PRP objavilo javni razpis za ukrep 322, naslovljen „Obnova in razvoj vasi“ (v nadaljevanju: javni razpis).
V poglavju IV/1 javnega razpisa, naslovljenem „Vstopni pogoji, ki morajo biti izpolnjeni ob oddaji vloge za javni razpis“, je v točki 1 pod naslovom „Naložba“ določeno:
„Naložba se ne sme pričeti izvajati pred izdajo odločbe o pravici do sredstev.“
V točki 3 poglavja VI javnega razpisa je določeno:
„Skladno z 79. členom Uredbe PRP so do podpore upravičeni stroški naložb, ki so nastali od datuma izdaje odločbe o pravici do sredstev do dokončanja naložbe oziroma najpozneje do 30. 6. 2015.“
V točkah 4 in 5 poglavja VI javnega razpisa je določeno:
„(4)
Do podpore pa so upravičeni tudi morebitni splošni stroški kot so priprava vloge, stroški pridobitve gradbene dokumentacije, priprava zahtevkov za izplačilo, nastali po 1. 1. 2007 do vložitve zadnjega zahtevka za izplačilo sredstev. Vlagatelj pred datumom začetka upravičenosti stroškov ne sme začeti z deli, niti prevzeti nobenih obveznosti na račun morebitnih dodeljenih sredstev.
(5)
Kot začetek stroška se skladno z 79. členom Uredbe PRP šteje prevzem katerekoli obveznosti upravičenca na račun morebitno dodeljenih sredstev (sklenitev pogodbe, naročanje materiala, opreme, storitev ali del). Vlagatelj pa lahko začne s postopkom izbire izvajalca skladno z Zakonom o javnem naročanju, vendar pogodbe z izbranim izvajalcem ne sme skleniti pred izdajo odločbe o pravici do sredstev.“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja (v nadaljevanju: Agencija) je objavila javni razpis za dodelitev nepovratnih sredstev za ukrepe obnove in razvoja vasi v okviru programa za razvoj podeželja Republike Slovenije za leta od 2007 do 2013.
Občina Gorje je 19. avgusta 2010 v okviru tega javnega razpisa vložila vlogo za dodelitev nepovratnih sredstev, da bi za svoj projekt ureditve objekta, katerega solastnica je, pridobila sofinanciranje iz EKSRP.
Pred vložitvijo vloge za dodelitev nepovratnih sredstev je izvedla postopek javnega naročanja, na podlagi katerega je izbrala izvajalca del. Občina Gorje je s tem izvajalcem 12. julija 2010 podpisala pogodbi, ki sta bili sklenjeni pod odložnim pogojem, v skladu s katerim bi ti pogodbi začeli veljati šele, če bi bil projekt Občine Gorje izbran za sodelovanje v okviru subvencioniranega programa za razvoj podeželja.
Agencija je z odločbo z dne 19. oktobra 2010 potrdila projekt Občine Gorje in ji na podlagi tega programa odobrila sofinanciranje v višini 128.200,52 EUR.
Agencija je po tem, ko je Občina Gorje 1. junija 2011 vložila zahtevek za izplačilo dodeljenih zneskov, opravila ogled na kraju objekta, ki je bil predmet ureditve. Na podlagi gradbenega dnevnika je tako ugotovila, da so se dela v zvezi z rušenjem strehe začela 16. avgusta 2010.
Vendar pa je bilo tako v ZKme-1 kot v javnem razpisu določeno, da so do sofinanciranja iz EKSRP upravičeni le izdatki, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev.
Zato je Agencija z odločbo z dne 3. novembra 2011 zavrnila izplačilo celotne podpore, ki je bila odobrena za obnovo iz postopka v glavni stvari.
Občina Gorje je pri predložitvenem sodišču najprej vložila tožbo za odpravo odločbe z dne 3. novembra 2011. Upravno sodišče (Slovenija) je tožbi te občine ugodilo in zadevo vrnilo Agenciji v ponovno odločanje.
Agencija je z odločbo z dne 25. aprila 2013 drugič zavrnila izplačilo podpore, odobrene z odločbo z dne 19. oktobra 2010. Občina Gorje je to zavrnitev ponovno izpodbijala pri predložitvenem sodišču.
Občina Gorje v bistvu po eni strani trdi, da so pogoji za upravičenost, ki jih je uporabila Agencija, strožji od tistih iz Uredbe št. 1698/2005. Po drugi strani naj bi se pred vložitvijo zahtevka za podporo začela le dela, ki so se izvedla na pobudo solastnika objekta, ki je predmet ureditve, Občina Gorje pa naj bi prevzela obveznosti le v primeru dodelitve zadevnih sredstev.
Predložitveno sodišče se zato sprašuje o skladnosti nacionalnih določb, ki določajo pogoje za upravičenost, ki so časovno strožji od tistih iz Uredbe št. 1698/2005. Poleg tega želi izvedeti, ali navedena uredba nacionalnim organom v primeru neupravičenosti nekaterih izdatkov dopušča zavrnitev celotnega zahtevka za sofinanciranje ali pa je taka sankcija prestroga.
V teh okoliščinah je Upravno sodišče prekinilo postopek in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali je treba Uredbo št. 1698/2005, zlasti njen člen 71(3), v skladu s katerim se pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni ob upoštevanju posebnih pogojev, ki so bili v tej uredbi določeni za nekatere ukrepe za razvoj podeželja, razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi v določbi člena 79(4) Uredbe PRP in točki 3 poglavja VI [j]avnega razpisa, po kateri so upravičeni stroški naložbe samo stroški, nastali od datuma izdaje odločbe o pravici do sredstev (do dokončanja naložbe oziroma najpozneje do 30. junija 2015)?
2.
Ali je v primeru, da je odgovor na prvo vprašanje nikalen, treba Uredbo št. 1698/2005, zlasti njen člen 71(3), razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi iz člena 56(4) [ZKme-1], po katerem se zahtevek, ki je v nasprotju z zahtevo iz člena 79(4) Uredbe PRP o upravičenih stroških naložbe, nastalih od datuma izdaje odločbe, zavrne v celoti?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 71 Uredbe št. 1698/2005 razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, v skladu s katero so za prispevek iz EKSRP za sofinanciranje dejavnosti za razvoj podeželja, ki jo je izbral organ upravljanja zadevnega programa za razvoj podeželja ali programa v okviru njegove odgovornosti, upravičeni le izdatki, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev.
To sodišče zlasti meni, da nacionalna ureditev, ki je predmet spora, ki mu je predložen, določa očitno strožje pogoje za sofinanciranje ukrepov za razvoj podeželja kot Uredba št. 1698/2005 in da je zato mogoče, da nacionalna ureditev ni v skladu z določbami te uredbe.
V zvezi s tem je treba opozoriti, da čeprav imajo določbe uredb zaradi svoje narave in vloge v sistemu virov prava Unije v nacionalnih pravnih redih praviloma neposredni učinek, ne da bi morali nacionalni organi sprejeti ukrepe za izvajanje, morajo države članice za izvajanje nekaterih določb navedenih uredb te ukrepe vseeno sprejeti (sodba z dne 25. oktobra 2012, Ketelä,
C‑592/11
,
EU:C:2012:673
, točka
; sklep z dne 16. januarja 2014, Dél-Zempléni Nektár Leader Nonprofit,
C‑24/13
,
EU:C:2014:40
, točka
, in sodba z dne 15. maja 2014, Szatmári Malom,
C‑135/13
,
EU:C:2014:327
, točka
).
Nesporno je tudi, da lahko države članice sprejmejo ukrepe za izvajanje uredbe, če ti ne ovirajo njene neposredne uporabljivosti, če ne prikrivajo, da gre za akt Unije, in če določajo natančno izvajanje diskrecijske pravice, ki jim jo podeljuje ta uredba, vse v mejah njenih določb (sodbi z dne 25. oktobra 2012, Ketelä,
C‑592/11
,
EU:C:2012:673
, točka
, in z dne 15. maja 2014, Szatmári Malom,
C‑135/13
,
EU:C:2014:327
, točka
).
Ob sklicevanju na upoštevne določbe zadevne uredbe, ki se razlagajo ob upoštevanju ciljev te uredbe, je treba ugotoviti, ali te določbe prepovedujejo, nalagajo ali dopuščajo državam članicam sprejetje nekaterih ukrepov za izvajanje in – zlasti v zadnjenavedenem primeru – ali zadevni ukrep spada v okvir diskrecijske pravice, priznane vsaki državi članici (sodba z dne 25. oktobra 2012, Ketelä,
C‑592/11
,
EU:C:2012:673
, točka
).
Prvič, v zvezi z upoštevnimi določbami zadevne uredbe je treba najprej ugotoviti, da se v skladu s členom 71(3) te uredbe pravila o upravičenosti izdatkov praviloma določijo na nacionalni ravni, ob upoštevanju posebnih pogojev, ki so na podlagi navedene uredbe določeni za nekatere ukrepe za razvoj podeželja (glej zlasti sodbo z dne 15. maja 2014, Szatmári Malom,
C‑135/13
,
EU:C:2014:327
, točka
).
Dalje, člen 71(1) in (2) Uredbe št. 1698/2005 določa, da se „[s]ofinancirane dejavnosti […] ne smejo zaključiti pred datumom začetka upravičenosti do pomoči“, in sicer 1. januarjem 2007, in da so izdatki upravičeni samo, če so nastali pri dejavnostih, ki jih je izbral organ upravljanja zadevnega programa ali programa v okviru njegove odgovornosti.
Iz navedenega sledi, da je treba glede na to, da odstavek 3 tega člena državam članicam podeljuje načelno pristojnost za določitev pravil o upravičenosti izdatkov, ugotoviti, da lahko države članice določijo pogoj za upravičenost izdatkov, ki se zlasti nanaša na okoliščino, da so ti izdatki nastali po odobritvi zahtevka za podporo.
Ta razlaga je podprta z dejstvom, da ta pogoj prispeva k uresničevanju načela razporeditve izdatkov za posebej določeno dejavnost, kakor določa člen 71(2) Uredbe št. 1698/2005.
Drugič, v zvezi s ciljem Uredbe št. 1698/2005 je treba ugotoviti, da je ta v skladu z uvodno izjavo 5 te uredbe spodbujanje razvoja podeželja. Zato je pogoj, s katerim se upravičenost izdatkov za neko sofinancirano dejavnost omejuje le na izdatke, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev, primeren za dosego tega cilja, če se z njim zagotavlja – kakor je ugotovil generalni pravobranilec v točki 50 sklepnih predlogov – učinkovitejša razdelitev sredstev iz EKSRP. Tak pogoj na eni strani namreč omogoča boljšo dodelitev sredstev, ker zmanjšuje nevarnost, povezano z morebitnimi spremembami okoliščin, do katerih lahko pride med nastankom izdatkov in sprejetjem odločbe o pravici do sredstev. Na drugi strani se s tem pogojem zmanjšuje nevarnost dodelitve sredstev za naložbe, za katere državna podpora ni potrebna, ker so se te naložbe izvajale oziroma so bile dokončane že pred odobritvijo sredstev.
Poleg tega je treba navesti, da države članice v skladu s členom 74(1) Uredbe št. 1698/2005 za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Unije sprejmejo vse zakone in druge predpise. Če pa se sredstva na podlagi prispevka iz EKSRP izplačajo za izdatke, ki so nastali celo pred sprejetjem odločbe o pravici do sredstev, se s tem lahko oteži preveritev upoštevnosti teh izdatkov, kar lahko oslabi učinkovitost take zaščite.
Tretjič, iz predložitvene odločbe ne izhaja, da se z nacionalno ureditvijo iz postopka v glavni stvari ovira neposredna uporabljivost Uredbe št. 1698/2005 ali prikrivajo njene značilnosti, ki jih ima kot akt Unije. Nasprotno, člen 12 ZKme-1 določa, da vlada za izvajanje ukrepov za razvoj podeželja določi vrsto ukrepov, pogoje, upravičence, merila in postopke za uvedbo in izvajanje posameznega ukrepa za razvoj podeželja. Vsekakor mora potrebna preverjanja v zvezi s tem opraviti predložitveno sodišče.
Na podlagi teh preudarkov je treba ugotoviti, da Republika Slovenija – ob upoštevanju navedenih preverjanj – z določitvijo, da so do sofinanciranja iz EKSRP upravičeni le izdatki za dejavnost, izbrano za to sofinanciranje, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev, ni presegla diskrecijske pravice, ki jo ima na podlagi Uredbe št. 1698/2005.
Iz tega sledi, da je treba člen 71 Uredbe št. 1698/2005 razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, v skladu s katero so za prispevek iz EKSRP za sofinanciranje dejavnosti, ki jo je izbral organ upravljanja zadevnega programa za razvoj podeželja ali programa v okviru njegove odgovornosti, upravičeni le izdatki, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev.
Drugo vprašanje
Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 71(3) Uredbe št. 1698/2005 razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki določa, da se zahtevek za izplačilo v zvezi z dejavnostjo, ki je bila izbrana za financiranje iz EKSRP, zavrne v celoti, če so nekateri izdatki za to dejavnost nastali pred izdajo odločbe o pravici do sredstev.
V zvezi s tem je treba opozoriti, da člen 71(2) in (3) Uredbe št. 1698/2005 – kakor izhaja iz točk 38 in 39 te sodbe – ob tem, da določa, da so za prispevek iz EKSRP upravičeni le izdatki, nastali pri dejavnosti, ki jo je izbral organ upravljanja zadevnega programa ali programa v okviru njegove odgovornosti, državam članicam načeloma podeljuje pristojnost za določitev pravil o upravičenosti izdatkov.
Čeprav je s temi določbami določen okvir glede pogojev za upravičenost izdatkov, ki so lahko predmet zahtevka za izplačilo, za prispevek iz EKSRP, pa z njimi ni določeno, kakšne posledice ima nespoštovanje enega od teh pogojev na obseg plačila.
V teh okoliščinah je treba poudariti, da se člen 30 Uredbe št. 65/2011, ki se v skladu s členom 34(1) te uredbe uporablja za zahtevke za izplačilo, ki so bili vloženi po 1. januarju 2011, nanaša posebej na znižanja in izključitve izdatkov, nastalih pri dejavnostih, ki jih sofinancira EKSRP.
Navedeni člen 30 v odstavku 1 v bistvu določa, da države članice preverijo zahtevek za izplačilo zato, da določijo zneske, ki so upravičeni do podpore. Če torej znesek, ki se za sofinanciranje s strani EKSRP izplača izključno na podlagi zahtevka za izplačilo, za več kot 3 % presega znesek, ki se izplača po pregledu upravičenosti zahtevka za izplačilo, se zadnjenavedeni znesek zniža za razliko med obema zneskoma.
Poleg tega člen 30(2) Uredbe št. 65/2011 določa, da se vsaka namerna napačna prijava upravičenca sankcionira z izključitvijo celotne zadevne dejavnosti iz podpore EKSRP in z izterjavo zneskov, ki so bili za to dejavnost že izplačani.
Iz predložitvene odločbe izhaja, da so v obravnavanem primeru nekateri izdatki za dejavnost iz postopka v glavni stvari nastali pred izdajo odločbe o pravici do sredstev. Predložitveno sodišče poleg tega pojasnjuje, da pristojni organ v skladu z nacionalnimi določbami o upravičenosti izdatkov, in sicer členom 56(4) ZKme‑1 v povezavi s členom 79(4) Uredbe PRP, zahtevek za izplačilo v zvezi s celotno izbrano dejavnostjo, ki jo sofinancira EKSRP, zavrne, če je eden od izdatkov za izbrano dejavnost nastal pred sprejetjem odločbe o pravici do sredstev.
Kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 79 sklepnih predlogov, pa lahko države članice tako radikalen ukrep zavrnitve plačila uporabijo le v položaju, določenem v členu 30(2) Uredbe št. 65/2011, ki se nanaša na primer, v katerem upravičenec do podpore namerno poda napačno prijavo. V vseh preostalih primerih člen 30 določa znižanje zneska podpore, ki se izračuna v skladu z metodo, določeno v odstavku 1 tega člena.
Taka metoda, po kateri se izločijo neupravičeni izdatki, in sicer v okoliščinah iz postopka v glavni stvari izdatki, nastali pred izdajo odločbe o pravici do sredstev, je odvračilna, saj se znesek, ki se dejansko izplača, zniža za znesek, ki je občutno višji od neupravičenega izdatka. V teh okoliščinah se želi s tako metodo preprečiti učinek tako imenovanih „mrtvih“ izgub, hkrati pa ta metoda ohrani sorazmernost, saj dejansko upravičeni stroški niso povsem izključeni iz podpore.
Na podlagi navedenega je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 71(3) Uredbe št. 1698/2005 v povezavi s členom 30 Uredbe št. 65/2011 razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki določa, da se zahtevek za izplačilo v zvezi z dejavnostjo, ki je bila izbrana za financiranje iz EKSRP, zavrne v celoti, če so nekateri izdatki za to dejavnost nastali pred izdajo odločbe o pravici do sredstev, čeprav upravičenec do podpore v svojem zahtevku za izplačilo ni namerno podal napačne prijave.
Stroški
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:

1.
Člen 71 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) je treba razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, v skladu s katero so za prispevek iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za sofinanciranje dejavnosti, ki jo je izbral organ upravljanja zadevnega programa za razvoj podeželja ali programa v okviru njegove odgovornosti, upravičeni le izdatki, ki so nastali po izdaji odločbe o pravici do sredstev.

2.
Člen 71(3) Uredbe št. 1698/2005 v povezavi s členom 30 Uredbe Komisije (EU) št. 65/2011 z dne 27. januarja 2011 je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, kakršna je ta iz postopka v glavni stvari, ki določa, da se zahtevek za izplačilo v zvezi z dejavnostjo, ki je bila izbrana za financiranje iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, zavrne v celoti, če so nekateri izdatki za to dejavnost nastali pred izdajo odločbe o pravici do sredstev, čeprav upravičenec do podpore v svojem zahtevku za izplačilo ni namerno podal napačne prijave.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: slovenščina.