CELEX: 62015TJ0166
Közösségi formatervezési minta
Törlési eljárás
Mobiltelefontokot ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minta
A formatervezési minta nyilvánosságra jutása
A 6/2002/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése
Első alkalommal a Törvényszék előtt benyújtott bizonyítékok

I.

A jogvita előzményei
2011. december 25‑én Sorouch Mahdavi Sabet a közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12‑i 6/2002/EK tanácsi rendelet (
HL 2002. L 3., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.) alapján közösségi formatervezési minta lajstromozására irányuló kérelmet nyújtott be az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (EUIPO). S. Mahdavi Sabet egy 2011. június 30‑i Franciaországban tett bejelentés alapján elsőbbséget igényelt.
A lajstromoztatni kívánt formatervezési minta (a továbbiakban: vitatott formatervezési minta) a következő:
A védjegybejelentés szerint a vitatott formatervezési minta az ipari minták nemzetközi osztályozásának létesítésére 1968. október 8‑án aláírt, módosított Locarnói Megállapodás 03.01. osztályba tartozó „telefon‑védőhuzatokhoz, hordozható számítógépekhez tervezett táskákhoz, (mobiltelefonokhoz tervezett) tokokhoz” való használatra szolgál.
Az EUIPO a vitatott formatervezési mintát 2011. december 25‑én a 001968496‑0002. számon jegyezte be, 2011. június 30‑i elsőbbségi időponttal. Ezt a
Közösségi Formatervezésiminta‑oltalmi Közlöny
2012. február 17‑i 35/2012. számában tették közzé.
2012. május 4‑én a felperes, Claus Gramberg a 6/2002 rendelet 52. cikke alapján kérelmet nyújtott be az EUIPO‑hoz a vitatott formatervezési minta oltalmának újdonság hiánya miatti megsemmisítése iránt. A felperes – állítása szerint – a mumbi márkanéven forgalmaz mobiltelefon‑tartozékokat, többek között e készülékekhez való tokokat, különösen az „amazon.de” online értékesítési portálon, HandyNow eladói néven.
A törlés iránti kérelem alátámasztásaként a felperes úgy érvelt, hogy a vitatott formatervezési minta 2011. június 30., az elsőbbségi időpont előtt nyilvánosságra jutott, az alábbi körülmények között:
–
először is, a felperes 2011. május 23‑án egy nagykereskedőnél a vitatott formatervezési mintának megfelelő tokokat vásárolt (számla, a törlés iránti kérelem D. melléklete); ezt követően 2011. május 26‑án, illusztráció nélkül, meghirdette e tokokat az „amazon.de” online értékesítési oldalon (az „amazon.de” weboldal képernyőképe, a törlés iránti kérelem D2. melléklete); végül 2011. május 30‑án értékesítette az első tokot (számla, a törlés iránti kérelem D3. melléklete);
–
2011. június 15‑én az értékesítésre való kínálást az „amazon.de” oldalon a szóban forgó tok képe kísérte (az „amazon.de” weboldal képernyőképe, a törlés iránti kérelem D4. melléklete);
–
2011. június 27‑én a szóban forgó tok képét ismét közzétették az Amazon oldalán (az „amazon.de” weboldal képernyőképe, a törlés iránti kérelem D4b. melléklete); e kép közzététele érdekében 2011. május 26‑án fénykép készült a tokról (digitális fénykép, a törlés iránti kérelem D5. melléklete);
A felperes előadta, hogy a törlés iránti kérelemhez mellékletként benyújtott, a fenti 6. pontban említett dokumentumok igazolják a vitatott formatervezési mintának a 2011. június 30‑i elsőbbségi időpont előtti nyilvánosságra jutását, amit az alábbi bizonyítékok is megerősítenek:
–
egy eskü alatt tett nyilatkozat, melyben egy szállító tanúsítja, hogy a felperes 2011. május 31‑én olyan tokot „vett” tőle, mint amelyet az említett nyilatkozat tartalmaz (a törlés iránti kérelem D6. melléklete);
–
három hírlevél, melyet 2011. június 15. és 29. között egy online értékesítési oldal küldött a felperesnek, mely levelek tartalmazzák a szóban forgó tok képét (a törlés iránti kérelem D7‑D9. melléklete);
–
egy tájékoztató, amelyet 2011. június 9‑én küldött a felperesnek egy szállító, és amely tartalmazza a szóban forgó tok képét (a törlés iránti kérelem D10. melléklete);
–
egy 2010. december 31. óta értékesítésre kínált tok képe az „amazon.de” oldalon (a törlés iránti kérelem D11. melléklete);
–
egy tok online eladásának megerősítése (a törlés iránti kérelem D12. melléklete);
–
az eBay.com weboldalról készített, magyar nyelvű képernyőképek (a törlés iránti kérelem D13. melléklete).
2013. január 22‑én a megsemmisítési osztály megállapította a vitatott formatervezési minta oltalmának semmisségét, az egyéni jelleg hiányára való hivatkozással, összhangban az 6/2002 rendelet 6. cikkével és ugyanezen rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjával. A megsemmisítési osztály úgy találta, hogy a törlés iránti kérelem D1–D11. mellékletei a nyilvánosságra jutás érvényes bizonyítékainak minősülnek, figyelembe véve azon tényt, hogy a 2011. június 30‑i elsőbbségi időpont előtti keltezésűek, valamint hogy S. Mahdavi Sabet nem bizonyította, hogy a nyilvánosságra jutás a 6/2002 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett feltételek mellett történt volna.
2013. március 8‑án S. Mahdavi Sabet a 6/2002 rendelet 55–60. cikke alapján fellebbezést nyújtott be az EUIPO‑hoz a megsemmisítési osztály határozatával szemben.
A felperes az e fellebbezéssel kapcsolatban 2013. október 30‑án benyújtott észrevételeiben a megsemmisítési osztály előtt lefolytatott igazgatási eljárás során benyújtott bizonyítékokon (a törlés iránti kérelem D1‑D13. melléklete) kívül az alábbi három új bizonyítékot terjesztette elő:
–
a törlési kérelem D6. mellékletének francia nyelvű változata (a felperes észrevételeinek D6b. melléklete);
–
a felperes eskü alatt tett nyilatkozata, mely tanúsítja, hogy a weboldalakról készített képernyőképeket sem a keltezés, sem a kép összetevői tekintetében nem módosították (a felperes észrevételeinek D14. melléklete);
–
egy harmadik fél eskü alatt tett nyilatkozata, mely tanúsítja, hogy a törlés iránti kérelem D7. és D8. mellékletében szereplő hírleveleket ténylegesen a felperesnek küldték (a felperes észrevételeinek D15. melléklete).
2015. január 13‑i határozatával (a továbbiakban: megtámadott határozat) az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsa hatályon kívül helyezte a megsemmisítési osztály határozatát és elutasította a törlési kérelmet. E fellebbezési tanács lényegében úgy ítélte meg, hogy nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték annak alátámasztására, hogy a vitatott formatervezési minta 2011. június 30. előtt nyilvánosságra jutott volna.
II.

A felek kérelmei
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és állapítsa meg a vitatott formatervezési minta oltalmának semmisségét;
–
másodlagosan helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és az ügyet utalja vissza a fellebbezési tanács elé, hogy az hozzon új határozatot a vitatott formatervezési minta oltalmának semmisségéről;
–
az EUIPO‑t kötelezze a felperes részéről a fellebbezési tanács és a Törvényszék előtti eljárás során felmerült költségek viselésére.
Az EUIPO azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
utasítsa el a keresetet;
–
a felperest kötelezze a költségek viselésére.
III.

A jogkérdésről
A.

Az első alkalommal a Törvényszék előtt benyújtott bizonyítékok elfogadhatóságáról
Az EUIPO vitatja a felperes által az első ízben a Törvényszék előtt hivatkozott bizonyítékok elfogadhatóságát. Arra hivatkozik, hogy kérelmében a felperes újabb, részletesebb tényeket mutatott be, és számos új bizonyítékot nyújtott be (a keresetlevél A2–A27. melléklete), amelyeket nem említettek meg az EUIPO előtti eljárásban. Az EUIPO a Törvényszék állandó ítélkezési gyakorlatára hivatkozva úgy véli, hogy az újabb tények bemutatása és a vonatkozó bizonyítékok nem vehetők figyelembe, mivel megváltoztatják a jogvita tárgyát.
A felperes azt állítja, hogy a Törvényszéknek figyelembe kell vennie a vitatott bizonyítékokat, minthogy azok nem változtatják meg a jogvita tárgyát, hanem pusztán pontosabban és részletesebben írják le a korábban bemutatott tényeket.
Meg kell jegyezni, hogy a felperes nem vitatja, hogy a keresetlevél A2–A27. mellékletében szereplő bizonyítékokat első alkalommal a Törvényszék előtt mutatták be. Így ezek a dokumentumok valóban új bizonyítékokat képeznek, amelyekkel a fellebbezési tanács nem rendelkezett a megtámadott határozat elfogadásának időpontjában.
Az első alkalommal a Törvényszék előtt benyújtott, szóban forgó mellékletek, valamint a keresetlevélben szereplő új tényállásban olvasható leírásuk tehát nem vehetők figyelembe. Ugyanis a 6/2002 rendelet 61. cikke értelmében a Törvényszékhez benyújtott keresetek az EUIPO fellebbezési tanácsai által hozott határozatok jogszerűségének vizsgálatára irányulnak, így a Törvényszéknek nem az a feladata, hogy az első ízben előtte benyújtott bizonyítékok fényében újból megvizsgálja a tényállási elemeket (2012. november 13‑iAntrax It kontra OHIM – THC [Fűtőberendezések] ítélet,
T‑83/11 és T‑84/11
,
EU:T:2012:592
,
28.
pont). Ilyen körülmények között a keresetlevél A2–A27. mellékletét, valamint az e mellékleteket leíró, a keresetlevélben szereplő új tényállást mint elfogadhatatlant el kell utasítani.
B.

Az ügy érdeméről
1.

A megsemmisítésre és a fellebbezési tanács elé történő visszautalásra irányuló kérelmekről
Keresete alátámasztására a felperes három jogalapra hivatkozik. Az első jogalap a 6/2002 rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) pontjának és ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megsértésén alapul. A második jogalap a „lényeges eljárási szabályok” megsértésére épül. A harmadik jogalap azon alapul, hogy a fellebbezési tanács nem vette figyelembe azt a tényt, hogy S. Mahdavi Sabet nem hivatkozhatott érvényesen a vitatott formatervezési minta elsőbbségére.
Az első, a 6/2002 rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) pontjának és ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapított jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy a fellebbezési tanács tévesen állapította meg azt, hogy a vitatott formatervezési minta nem jutott korábban nyilvánosságra, amely nyilvánosságra jutással a minta újdonság volta meghiúsult volna. A fellebbezési tanács többek között tévesen értékelte a felperes által benyújtott bizonyítékokat azzal, hogy nem ismerte el azok bizonyító erejét. Valójában a benyújtott dokumentumokból hitelt érdemlően megállapítható, hogy a vitatott formatervezési minta már a 6/2002 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében vett lajstromozását megelőzően nyilvánosságra jutott.
Az EUIPO vitatja a felperes érveit. Lényegében úgy véli, hogy a felperes lerövidíti a fellebbezési tanács hosszas magyarázatait és nem tudja cáfolni őket.
A 6/2002 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében a formatervezési mintát nyilvánosságra jutottnak kell tekinteni, ha azt a napot megelőzően, amelyen a minta, amelyre az oltalmat igénylik, nyilvánosságra jutott a lajstromozást követő közzététellel, egyéb közlés útján, kiállítással, kereskedelmi forgalomba hozatallal vagy bármilyen más módon bárki számára hozzáférhetővé vált, kivéve, ha ezek az események a rendes üzletvitel során észszerűen nem juthattak az érintett ágazaton belül az Európai Unióban működő szakmai körök tudomására.
Az ítélkezési gyakorlat szerint a formatervezési mintát tehát nyilvánosságra jutottnak kell tekinteni, ha az a fél, aki a nyilvánosságra jutásra hivatkozik, bizonyította az e nyilvánosságra jutást megvalósító eseményeket. E vélelem megdöntéséhez viszont a nyilvánosságra jutást vitató félnek kell a jogilag megkövetelt módon bizonyítania, hogy az adott ügy körülményei észszerűen megakadályozhatták, hogy e tények a rendes üzletvitel során az érintett ágazaton belül működő szakmai körök tudomására jussanak (2015. május 21‑iSenz Technologies kontra OHIM – Impliva [Esernyők] ítélet,
T‑22/13 és T‑23/13
,
EU:T:2015:310
,
26.
pont).
A korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutása nem bizonyítható valószínűségekkel vagy vélelmekkel, annak konkrét és objektív tényeken kell alapulnia, amelyek igazolják a korábbi formatervezési minta tényleges nyilvánosságra jutását a piacon (lásd a 2012. március 9‑iCoverpla kontra OHIM – Heinz‑Glas [Flakon] ítélet,
T‑450/08
, nem tették közzé,
EU:T:2012:117
,
24.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Az ítélkezési gyakorlatból az is következik, hogy a megsemmisítést kérelmező által szolgáltatott bizonyítékokat egymáshoz képest kell értékelni. Ha ugyanis e bizonyítékok némelyike önmagában nem is elegendő a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának alátámasztására, ez nem változtat azon, hogy más dokumentumokkal vagy információkkal társítva vagy együtt olvasva bizonyíthatja a nyilvánosságra jutást (2012. március 9‑iFlakon ítélet,
T‑450/08
, nem tették közzé,
EU:T:2012:117
,
25.
pont).
Ezenfelül valamely dokumentum bizonyító erejének megítélésekor a benne foglalt információ valószínűségét és valóságtartalmát kell megvizsgálni. Figyelembe kell venni különösen a dokumentum eredetét, készítésének körülményeit, címzettjét, továbbá fel kell tenni a kérdést, hogy tartalma alapján értelmesnek és hitelesnek tűnik‑e (lásd a 2012. március 9‑iFlakon ítélet,
T‑450/08
, nem tették közzé,
EU:T:2012:117
,
26.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi formatervezési mintákra vonatkozó, hatályos uniós szabályozás szerint egyfelől a megsemmisítést kérelmező szabadon választhatja meg az általa a megsemmisítési kérelmének alátámasztására az EUIPO elé terjeszteni szükségesnek vélt bizonyítékot, és másfelől az EUIPO köteles megvizsgálni az előterjesztett összes bizonyítékot annak érdekében, hogy ténylegesen bizonyítják‑e a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutását (lásd ebben az értelemben a 2012. március 9‑iFlakon ítélet,
T‑450/08
, nem tették közzé,
EU:T:2012:117
,
–
23.
pont; a 2016. július 14‑iThun 1794 kontra EUIPO – Adekor [Grafikus jelek] ítélet,
T‑420/15
, nem tették közzé,
EU:T:2016:410
,
26.
pont).
A Törvényszék előtt annak bizonyítása érdekében, hogy a vitatott formatervezési minta már nyilvánosságra jutott az EUIPO általi, 2011. június 30‑i elsőbbségi időponttal történő lajstromozását megelőzően, a felperes a fellebbezési tanács előtt benyújtott bizonyítékok közül a megsemmisítés iránti keresetének D2., D3., D4a., D4b., D5., D6., D7–D9. és D11. mellékletére, valamint a fellebbezési tanács előtti észrevételeinek D6b. és D14. mellékletére hivatkozott.
Ezek a bizonyítékok az „amazon.de” weboldalának képernyőképe (D2., D4a., D4b. és D11. melléklet), egy számla (D3. melléklet), egy számítógépes fájl a tok fényképével (D5. melléklet), három, hírleveleket tartalmazó e‑mail (D7–D9. melléklet), két nyilatkozat egy harmadik személytől (D6. és D6b. melléklet), továbbá egy nyilatkozat magától a felperestől (D14. melléklet).
E bizonyítékokra tekintettel és a fenti 22–26. pontban hivatkozott ítélkezési gyakorlat fényében kell megvizsgálni azt, hogy a fellebbezési tanács joggal vélte‑e úgy, hogy a vitatott formatervezési minta 2011. június 30. előtt nem jutott nyilvánosságra, amely nyilvánosságra jutás meghiúsította volna, hogy újdonságnak lehessen tekinteni.
A megtámadott határozatból kitűnik, hogy a fellebbezési tanács nem tulajdonított bizonyító erőt a felperes által előterjesztett bizonyítékok egyikének sem.
A fellebbezési tanács szerint az „amazon.de” weboldalról készült képernyőképek (D2., D4a., D4b. és D11. melléklet) nem rendelkeznek bizonyító erővel, mivel főszabály szerint nem megbízhatóak, és jelentős fenntartással kezelendőek, tekintve hogy e 2011. május 26‑án, június 15‑én és 27‑én készült képernyőképek fejléce számos olyan további információt tartalmaz, amelyet weboldalak képernyőképei általában nem. Márpedig a felperes nem fejtette ki, hogy milyen eljárással tudta kinyomtatni egy egy évnél régebbi weboldal tartalmát (D2., D4a. és D4b. melléklet). Ezenfelül a felperes nem válaszolt S. Mahdavi Sabet azon érvére sem, amely szerint, amikor az interneten kereste a D4b. mellékletben feltüntetett értékesítési ajánlatban használt leírásnak megfelelő modellt, találatként teljesen más tok jelent meg. Emellett a weboldal D11. mellékletben szereplő képernyőképét illetően a fellebbezési tanács kiemelte, hogy a tok internetes eladásra kínálásának napja nem egyezett meg azon termék tényleges értékesítésének napjával, amelyhez a tokot tervezték (D11. melléklet). A szóban forgó weboldal képernyőképei azért sem tekinthetők a nyilvánosságra jutás bizonyítékának, minthogy nem tartalmaztak egyetlen képet sem (D2. melléklet) vagy csak egy elmosódott képet (D4a. és D11. melléklet).
A felperes vállalkozása, a HandyNow által az ügyfele részére kiállított 2011. május 30‑i számlának, amely többek között a D2. mellékletben szereplő egyik tok értékesítésének igazolására volt hivatott, a fellebbezési tanács szintén nem tulajdonított bizonyító erőt, mivel a termék szavakkal történő leírása nem elegendő a nyilvánosságra jutás bizonyításához.
A fellebbezési tanács szintén elutasította a 2011. május 26‑i, a tokról készült fényképet tartalmazó, állítólagosan a D4a. mellékletben a nyilvánosságra jutás bizonyítékaként használt fájlt (D5. melléklet), mivel a felperes nem magyarázta el, hogyan készült ez a fájl, hogyan kapcsolódik a D4a. melléklethez, és mennyiben bizonyíthatja a szóban forgó tok nyilvánosságra jutását.
A 2011. június 15‑i, 22‑i és 29‑i, hírleveleket tartalmazó e‑maileket, amelyeket a felperes kapott az Alibaba.com online értékesítési társaságtól (D7–D9. melléklet) a fellebbezési tanács azzal az indokkal hagyta figyelmen kívül, hogy egyrészt a képek túl elmosódottak, ami nem teszi lehetővé, hogy azokat a vitatott formatervezési mintához lehessen kötni, másrészt pedig, hogy a három e‑mail nem volt hiteles, mivel fejlécük szokatlan információkat tartalmazott, és harmadszor, hogy ezek az e‑mailek legjobb esetben két személy közötti magánlevelezés meglétére utaltak.
A fellebbezési tanács úgy vélte, hogy a harmadik személytől származó, a Samsung i9100 mobiltelefonhoz tervezett tok felperes általi vásárlását megerősítő két nyilatkozat (D6. és D6b. melléklet) sem alkalmas a felperes állításainak alátámasztására. A fellebbezési tanács megállapította, hogy a szóban forgó két mellékletben feltüntetett képek elmosódottak voltak, hogy a nyilatkozat önmagában nem elegendő annak bizonyítására, hogy a vitatott formatervezési minta nyilvánosságra jutott, és hogy az legfeljebb két személy közötti kereskedelmi ügylet meglétére utalt. Ami közelebbről a D6b. mellékletet illeti, a fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy az nem a D6. melléklet francia változata, amint azt a felperes állította, hanem egy újonnan készített és aláírt dokumentum. Ezenfelül ezen a dokumentumon nem szerepel keltezés, és nem említi a vevő nevét.
A felperes azon nyilatkozatát, amely igazolja, hogy a weblapokról készített képernyőképeket, amelyek megbízhatóságát S. Mahdavi Sabet megkérdőjelezte, „sem a keltezés, sem a kép összetevői tekintetében nem módosították „(D14. melléklet), a fellebbezési tanács elégtelen bizonyítéknak ítélte, tekintettel e képernyőképek fejlécén található technikai információk meglétére, figyelembe véve továbbá azon tényt, hogy különböző tokmodellek léteznek ugyanazon a referenciaszámon.
A Törvényszék jelen esetben, tekintettel a felperes által a vitatott formatervezési minta 2011. június 30. előtti nyilvánosságra jutásának igazolása érdekében előterjesztett bizonyítékok jellegére, helyénvalónak ítéli annak vizsgálatát, hogy egyrészről az „amazon.de” weboldal képernyőképei (D2., D4a., D4b. és D11. melléklet), másrészről az Alibaba.com online értékesítési portál hírleveleit tartalmazó, 2011. június 15‑i, 22‑i és 29‑i e‑mailek (D7–D9. melléklet) bizonyító erejét a fellebbezési tanács miként értékelte.
a)

Az „amazon.de” weboldal képernyőképei bizonyító erejének a fellebbezési tanács általi értékeléséről
A Törvényszék megállapítja, hogy a felperesnek az „amazon.de” weboldal D2., D4a., D4b. és D11. mellékletben szereplő képernyőképei bizonyító erejének a fellebbezési tanács általi értékelésére vonatkozó érvei lényegében három kifogásra összpontosítanak, amelyek először is azon alapulnak, hogy a fellebbezési tanács nem ismerte el e mellékletek bizonyító erejét, mivel látszólag szokatlan volt a fejlécük, másfelől arra, hogy a fellebbezési tanács nem vette figyelembe az „amazon.de” weboldalon tett értékesítési ajánlatokat, amelyek pontos időpontokat tüntettek fel, és végül, hogy a fellebbezési tanács tévesen hagyta figyelmen kívül az „amazon.de” weboldalon tett ajánlatot mutató képernyőképet, amely a D11. mellékletben szerepel.
1)

Az első kifogásról, amely azon alapul, hogy a fellebbezési tanács nem ismerte el a D2., D4a. és D4b. melléklet bizonyító erejét, mivel az látszólag szokatlan fejlécet tartalmazott, továbbá figyelmen kívül hagyta a felperes e fejléccel kapcsolatos magyarázatát
A felperes azt állítja, hogy a fellebbezési tanács helytelenül járt el, amikor elutasította az „amazon.de” weboldalon tett, a D2. D4a. és D4b. mellékletben szereplő értékesítési ajánlatokat, mivel kétségei voltak ezen ajánlatok tartalmának hitelességét illetően, különösen mivel az érintett mellékletek látszólag szokatlan fejlécet tartalmaztak, számos kiegészítő információval, és mivel a felperes nem nyújtott magyarázatot arra vonatkozóan, hogy miként tudta kinyomtatni egy egy évnél régebbi weboldal tartalmát.
A felperes e tekintetben megismétli az EUIPO előtt már előadott azon érvelését, amely szerint „a fejlécben szereplő információk az archiválás során kerültek oda”. Úgy véli, hogy a hozzá hasonló, termékeket nagy tételben interneten kínáló kereskedők által használt archiválási rendszer közismert, és azt a fellebbezési tanácsnak hivatalból figyelembe kellett volna vennie.
Az EUIPO vitatja a felperes érveit. Azt állítja, hogy a fellebbezési tanács nemcsak a fejlécek miatt nem tulajdonított kellő bizonyító erőt a D2., D4a. és D4b. mellékletben szereplő, az „amazon.de” weboldalról letöltött dokumentumoknak, hanem más okok miatt is, mint például amiatt, hogy a szóban forgó tok vizuális megjelenítése rossz minőségű volt, valamint amiatt, hogy az internetes tartalmak bármikor manipulálhatók.
Jelen esetben rá kell mutatni arra, hogy a fellebbezési tanács azért hagyta figyelmen kívül a D2., D4a. és D4b. mellékletet, mert azoknak látszólag szokatlan volt a fejlécük, és mivel a felperes e fejlécre nem adott magyarázatot, valamint, mivel a fellebbezési tanács úgy vélte, a weboldalak képernyőképei bármikor módosíthatók vagy nehezen ellenőrizhetők, ily módon egy weboldal egyszerű képe nem tanúsítja automatikusan annak tartalmát.
Még ha észszerűnek is tűnik azt feltételezni, a fellebbezési tanácshoz hasonlóan, hogy egy weboldal tartalma bármikor megváltoztatható, és hogy e tartalmat nehezen lehet utólag ellenőrizni, e megfontolások nem alkalmazhatók a D4a. és D4b. mellékletben szereplő értékesítési ajánlatokra.
Meg kell állapítani egyrészt ugyanis, hogy a S. Mahdavi Sabet által a D4b. melléklet megbízhatósága kapcsán felvetett kételyre a fellebbezési tanács által adott választ vitatva a felperes egy „egyetlen ajánlathoz kapcsolódó konkrét referenciaszámra” hivatkozott, és másfelől arra, hogy a melléklet ténylegesen tartalmazott ilyen számot, azaz az ASIN B0058COLXM számot, közvetlenül az ajánlat „amazon.de” online értékesítési weboldalon való elérhetőségének időpontja előtt.
Amint azt a felperes a pervezető intézkedésekre adott válaszában kifejtette, az ASIN‑szám a katalógusban szereplő minden egyes áruhoz rendelt, az Amazon online értékesítési platformon az adott áru azonosítását szolgáló egyedi referenciaszám. Az Amazon weboldal „Súgó” menüje szerint a termékhez rendelt ASIN‑szám akkor jön létre, amikor a terméket első alkalommal kínálják fel az Amazon katalógusban, és tilos új ASIN‑számot rendelni az Amazon oldalon már kínált termékhez. E célból, ugyanezen weboldal szerint, ha egy eladó adatokat továbbít az Amazonnak egy termékkel kapcsolatban, automatikusan ellenőrzik, hogy már van‑e a termékre vagy az értékesítési kínálatra vonatkozó weboldal ezzel az ASIN‑számmal azon termék tekintetében, amelyet az eladó értékesítésre kínál.
Mivel a felperes által a pervezető intézkedésekre válaszul felhozott ezen állításokat az EUIPO nem vitatta, a Törvényszék szerint semmi nem indokolja, hogy ne alkalmazzák őket a D4a. mellékletre is, amelyben a szóban forgó terméket szintén az ASIN‑száma határozza meg. Ennélfogva, mivel az egyedi ASIN‑számot kifejezetten az Amazon katalógusába tartozó egyes termékek megjelölésére hozták létre, a fellebbezési tanács nem állíthatja érvényesen, hogy a D4a. és D4b. mellékletben szereplő, a szóban forgó tokokra vonatkozó információ, ideértve azok leírását, képét és eladásra való felkínálásuk időpontját, bármikor módosítható vagy nehezen ellenőrizhető lenne.
Ezt a következtetést nem kérdőjelezhetik meg az EUIPO által előadott érvek.
Az EUIPO úgy érvel először is az egyetlen értékesítési ajánlathoz rendelt konkrét referenciaszámokat illetően, hogy a felperes nem pontosította, hogy ezek a számok ASIN‑számok lennének. Ezt az érvelést el kell utasítani.
Ugyanis semmi nem indokolja azt a feltételezést, hogy létezik egy másik referenciaszám az „amazon.de” weboldalon tett értékesítési ajánlatok tekintetében. Ezenkívül az EUIPO saját maga sem hivatkozik arra, hogy ne létezne az Amazon online értékesítési oldalon eladott termékeket leíró ASIN‑szám, sem arra, hogy lenne olyan másik szám, amelyet az ezen oldalon eladott termékekhez rendelt konkrét referenciaszámnak kellene tekinteni.
Másodszor az EUIPO arra hivatkozik, hogy az ASIN‑számok jelentése nem tekinthető közismertnek, ily módon a felperesnek további magyarázatot kellett volna fűzni hozzájuk. Ezen érvnek nem lehet helyt adni.
Fontos hangsúlyozni, hogy a S. Mahdavi Sabet által a fellebbezési tanács elé terjesztett kérelemmel kapcsolatos 2013. október 30‑i észrevételeiben a felperes két mellékletet említett, amelyek ASIN‑számot tartalmaznak, nevezetesen a B0052TD OM és a B005RFUT 72 számot, „annak érdekében, hogy világosabb képet adjon az információk pontosságáról”.
E pontosítással a felperes kétségkívül nem fejtette ki, hogy az ASIN‑számokat hogyan képzik, sem azok Amazon online értékesítési oldal általi kiosztásának szabályait, de kiemelte az ASIN‑számot tartalmazó mellékletek elismerhető jelentőségét, és ezáltal lehetővé tette azok hitelességének megállapítását.
Harmadszor, az EUIPO kifejtette, hogy nem érti, hogyan vonhatják kétségbe az ASIN‑számok a fellebbezési tanács bizonyító erő hiányára vonatkozó érveit, különösen a D4a. és D4b. mellékleteket illetően.
A fenti 46. pontban említett okokból, az, hogy a D4a. és a D4b. mellékletben egyetlen ajánlathoz rendelt egyedi szám szerepel, mindenképpen bizonyítja az említett mellékletek megbízhatóságát a vitatott formatervezési minta 2011. június 30. előtti nyilvánosságra jutásának a bizonyítása tekintetében.
A fentiekre tekintettel meg kell állapítani, hogy a fellebbezési tanács értékelési hibát követett el azzal, hogy a megbízhatóságukkal kapcsolatos kétségei miatt figyelmen kívül hagyta a D4a. és D4b. mellékletet, anélkül hogy szükséges lenne megvizsgálni a felperes arra alapított kifogásait, hogy a fellebbezési tanács figyelmen kívül hagyta az ugyanezen mellékletek látszólag szokatlan fejlécével kapcsolatos magyarázatait. A D2. melléklet vonatkozásában a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy mivel az nem tartalmaz ASIN‑számot és a felperes nem terjesztett elő olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná a megbízhatóságát, a fellebbezési tanács joggal nem tulajdonított bizonyító erőt az említett mellékletnek.
2)

A második, arra alapított kifogásról, hogy a fellebbezési tanács nem vette figyelembe az amazon.de weboldalon bemutatott, pontos időpontokat tartalmazó ajánlatokat
A felperes azt állítja, azzal, hogy a fellebbezési tanács kétségeket fogalmazott meg a D2., D4a. és D4b. mellékletben szereplő dokumentumok hitelességével kapcsolatban, figyelmen kívül hagyta, hogy az amazon.de weboldalon tett, a D4a. és D4b. mellékletben szereplő értékesítési ajánlatok feltüntették a következő megjegyzést „Eladó az „amazon.de” weboldalon …‑tól/‑től”; az érintett ajánlatok esetében ez a dátum 2011. május 26. (D4a. melléklet), illetve 2011. június 27. (D4b. melléklet) volt.
A felperes azt is előadja, hogy téves S. Mahdavi Sabet azon érvelése, amely szerint, amikor az interneten a D4b. mellékletben feltüntetett ajánlatban használt kifejezésekkel leírt modellt kereste, találatként egy teljesen más tok jelent meg. E keresési feltételek ugyanis általános áruleírásnak tekinthetők, nem pedig egy egyetlen ajánlatnak megfelelő konkrét referenciaszámnak.
Az EUIPO vitatja a felperes érveit. Azt állítja, hogy a fellebbezési tanács nem hagyta figyelmen kívül a D2., D4a. és D4b. mellékletben szereplő dokumentumokban említett időpontokat. Az EUIPO álláspontja szerint ezek az időpontok nem bizonyítják, hogy a vitatott formatervezési minta nyilvánosságra jutott volna, mivel egy tok megjelenése bármikor megváltoztatható, és azzal együtt is az Amazon értékesítési platformján maradhat, mint állandó értékesítési ajánlat.
i)

A D4a. mellékletben szereplő 2011. május 26‑i időpont figyelmen kívül hagyásáról
A D4a. mellékletben szereplő 2011. május 26‑i időpontot illetően meg kell állapítani, hogy a fellebbezési tanács tényleg nem vette figyelembe – amint azt a felperes is jelzi – a D4a. melléklet harmadik oldalán szereplő azon megjegyzést, hogy „Eladó az „amazon.de” weboldalon 2011. május 26‑tól”. A fellebbezési tanács nem csak az e dokumentumban szereplő képet nem vizsgálta, de semmilyen más információt sem, amelyet a melléklet tartalmaz, pusztán azért, mert kétségei voltak a szóban forgó dokumentum tartalmának hitelességével, és általánosságban azzal kapcsolatban, hogy egy weboldalt módosítani lehet annak internetről való kinyomtatását megelőzően.
Márpedig a Törvényszék a fenti 55. pontban már megállapította, hogy a fellebbezési tanács tévesen hagyta figyelmen kívül a D4a. és D4b. mellékletet, azok megbízhatóságával kapcsolatos kétségei miatt.
Ezen túlmenően, tekintettel arra, hogy a D4a. mellékletet a felperes által benyújtott többi bizonyítékkal összefüggésben kell értékelni, meg kell állapítani, hogy a D3. és a D5. melléklet alátámasztja, a vitatott formatervezési minta már 2011. május 26‑án nyilvánosságra jutott.
A felperes által egy ügyfél részére kiállított számla (D3. melléklet) ugyanis az „amazon.de” weboldalon szereplő tok leírásához hasonló leírást tartalmaz (mumbi Silikon Case HTC Desire HD Silicon Tasche Hülle – DesireHD Schutzhülle). Ugyanígy, ugyanazt az árat (6,99 eurót) tünteti fel, mint az ASIN B0052TD 5OM számot viselő, ezen a weboldalon 2011. május 26. óta elérhető termék. Emellett az e tokkal kapcsolatos megrendelés 2011. május 27‑i keltezésű, azaz 2011. május 26. után egy nappal adták le. A fenti megfontolásokra tekintettel meg kell állapítani, hogy a számla kellően pontos információkat tartalmaz, amelyek alátámasztják a felperes által bemutatott egyéb bizonyítékokban, különösen a D4a. mellékletben szereplő információkat.
A fellebbezési tanács azonban nem tulajdonított semmilyen bizonyító erőt e mellékletnek, csupán azért, mert abból hiányoztak a képek. E tekintetben meg kell állapítani, hogy egy számla általában elsődlegesen nem tartalmaz képeket. Feltünteti a termék nevét, amely általában az egyik legfontosabb eleme a számláknak (lásd ebben az értelemben a 2013. szeptember 16‑iAvery Dennison kontra OHIM – Dennison‑Hesperia [AVERY DENNISON] ítélet,
T‑200/10
, nem tették közzé,
EU:T:2013:467
,
43.
pont). Ezenkívül a számla főszabály szerint magában foglalja a számlát kiállító vállalkozás releváns adataira való hivatkozást, amit tanúsít a D3. mellékletben szereplő számla is, amelyen látható többek között a felperes vállalkozásának, a HandyNow‑nak az egyedi adóazonosító száma is.
Ezért annak érdekében, hogy egy vállalkozás és ügyfele közötti kereskedelmi kapcsolatok meglétét igazoló pénzügyi dokumentum bizonyító erejét kétségbe vonhassa, és azt nem hiteles bizonyítékként figyelmen kívül hagyja, a fellebbezési tanácsnak komoly kétségeket kellett volna felhoznia, amelyeket meg kellett volna indokolnia, ami nem derül ki egyértelműen a megtámadott határozatból.
A D5. mellékletben szereplő, a tok fényképét tartalmazó fájl esetében a Törvényszék megállapítja, hogy a szóban forgó tok fényképe első ránézésre hasonlít a vitatott formatervezési mintához, és hogy a fájl hivatkozik a fénykép szerzőjére, amely a felperes vállalkozása, a HandyNow, valamint a 2011. május 26‑i időpontra, továbbá a felperes védjegyére, a mumbira, amely szintén szerepel az „amazon.de” weboldalon kínált, és a D2., D4a. és D4b. mellékletben szereplő tokok leírásában. Így tehát nyilvánvaló, hogy a D5. melléklet a D4a. melléklethez kapcsolódik.
A D3. és a D5. mellékletben szereplő bizonyítékok az értékesítési ajánlat elérhetőségének D4a. mellékletben feltüntetett időpontjával, azaz a „2011. május 26. óta” megjegyzéssel együtt alkalmasak azon állítás alátámasztására, amely szerint a vitatott formatervezési minta 2011. május 26‑án már nyilvánosságra jutott. A fellebbezési tanács tehát tévesen nem tulajdonított bizonyító erőt a D3. és D5. mellékletben szereplő bizonyítékoknak.
A fentiekre tekintettel azt a következtetést kell levonni, hogy a fellebbezési tanács értékelési hibát követett el, mivel nem vette figyelembe az értékesítési ajánlat elérhetőségének a D4a. mellékletben szereplő időpontját, azaz 2011. május 26‑át.
ii)

A D4b. mellékletben szereplő 2011. június 27‑i dátum figyelmen kívül hagyásáról
A D4b. mellékletben szereplő 2011. június 27‑i időpontot illetően ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a fellebbezési tanács nem hagyta figyelmen kívül az állítólag a vitatott formatervezési mintával azonos telefontokmodellre vonatkozó megjegyzést, hogy az „2011. június 27‑től” érhető el az „amazon.de” weboldalon. Ellenkezőleg, azt a D4b. melléklet egészével együtt vizsgálta a megtámadott határozat 33. pontjában, és megállapította, hogy e melléklet nem rendelkezik bizonyító erővel. Azon kívül, hogy a szóban forgó képernyőkép látszólag szokatlan fejlécet tartalmazott, a fellebbezési tanács úgy vélte, hogy bár a szóban forgó értékesítési ajánlatok első látásra úgy tűnik, a vitatott formatervezési minta nyilvánosságra jutásának releváns bizonyítékai, azokat fenntartással kell kezelni, tekintettel S. Mahdavi Sabet online keresésére, amelynek során az „amazon.de” weboldalon szereplő ajánlatokban használt leíró jellegű kifejezések segítségével kívánta megtalálni a felperes telefontokmodelljét. Ugyanis e keresések eredményei a felperes „amazon.de” weboldalon kínált tokjaihoz képest teljesen más tokot hoztak fel találatul.
A Törvényszék úgy véli, hogy a fenti 55. pontban a D4a. és D4b. melléklet megbízhatóságát illetően tett megállapítások alapján a fellebbezési tanács tévesen következtetett arra, hogy a D4b. melléklet nem megbízható, amely egyébiránt a vitatott formatervezési mintával közös jellemzőket mutatott, amint azt a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 33. pontjában is megállapította.
A S. Mahdavi Sabet által végzett internetes keresés eredményeit illetően a megtámadott határozat 33. pontjából kitűnik, hogy a keresés során használt kulcsszavak a „mumbi Silikon TPU Tasche Samsung Galaxy i9100 S II Silicon Case Hülle‑Galaxy S 2 S 2 SII Schutzhulle” szavak voltak, azaz, a felperes védjegye, a mumbi, az anyag feltüntetése, továbbá valószínűsíthetően azon mobiltelefon‑modell megjelölése, amelyhez a tokot tervezték, és nem egy konkrét referenciaszám. Így a felpereshez hasonlóan meg kell állapítani, hogy a szóban forgó keresés nem egy meghatározott mobiltelefontok‑modell pontos megjelölését tartalmazta, hanem annak leírását.
Következésképpen a fenti 45–55. pontban szereplő, az Amazon weboldal katalógusában szereplő egyes termékekhez rendelt egyedi ASIN‑referenciaszámot érintő megállapításokat illetően meg kell állapítani, hogy a fellebbezési tanács nem hagyhatta volna jóvá érvényesen S. Mahdavi Sabet internetes keresése nyomán felmerülő kétségeit.
Ezért, mivel e keresés eredményei önmagukban nem alkalmasak arra, hogy megkérdőjelezzék a termék rendelkezésre állásának időpontját illetően az „amazon.de” weboldalon megadott „2011. június 27. óta” megjegyzés (D4b. melléklet) bizonyító erejét, azt a következtetést kell levonni, hogy a fellebbezési tanács tévesen értékelte a D4b. melléklet bizonyító erejét.
3)

A harmadik, arra alapított kifogásról, hogy a fellebbezési tanács tévesen hagyta figyelmen kívül az „amazon.de” weboldalon szereplő ajánlatról készült, a D11. mellékletben található képernyőképet
A felperes azt állítja, hogy a fellebbezési tanács tévesen utasította el az „amazon.de” weboldalon 2010. december 31. óta megtalálható értékesítési ajánlatról készült, a D11. mellékletben szereplő képernyőképet.
Azt illetően, hogy a weboldalakon szereplő, a tok eladásra kínálásával kapcsolatos időpont nem felelt meg azon termék tényleges eladása időpontjának, amelyhez e tokot tervezték, a felperes kifejti, hogy a szóba forgó tok két mobiltelefonhoz is alkalmas, az iPhone 4S‑hez és az iPhone 4‑hez, ez utóbbi pedig már 2010. július 24‑től elérhető volt. A felperes szerint az újabb, iPhone 4S mobiltelefon piaci megjelenése miatt módosult az Amazon oldalon ASIN B005RFUT 72 számmal jelölt termék címe.
A fent említett képernyőképeken látható képek minőségét illetően a felperes azt állítja, hogy a D11. melléklet egy, a vitatott formatervezési minta valamennyi jellemzőjével rendelkező mobiltelefon jól látható fényképét tartalmazza. Ezenfelül a felperes kifejti, hogy az e mellékletben szereplő fénykép jó minősége azon iratokban is látható, amelyekre a megsemmisítési osztály határozata támaszkodik.
Az EUIPO vitatja a felperes érveit. Azt állítja, hogy a S. Mahdavi Sabet D11. melléklettel kapcsolatos kétségeire adott felperesi magyarázatok irrelevánsak, mivel azokat első alkalommal a Törvényszék előtt ismertették. Mindenesetre az Amazon értékesítési platformon szereplő ajánlatok, ideértve a termékek képi megjelenítését, a szerző által bármikor módosíthatók.
Először is, a megtámadott határozat 34. pontjában szereplő azon állítást illetően, amely szerint S. Mahdavi Sabet bizonyította, hogy az „amazon.de” weboldalról készült, a D11. mellékletben látható képernyőképen a tok eladásra kínálására vonatkozóan feltüntetett időpont nem felel meg azon termékek egyike, amelyhez a tok használható, jelen esetben az iPhone 4S tényleges eladása napjának, rá kell mutatni arra, a felperessel egybehangzóan, hogy a D11. mellékletben szereplő tok leírása nem kizárólag az iPhone 4S‑re vonatkozik, amelyet az ugyanezen mellékletben említett időpontot, azaz 2010. december 31‑et követően hoztak forgalomba, hanem az iPhone 4‑re is, amelyet már 2010. december 31‑et megelőzően is forgalmaztak.
Emellett emlékeztetni kell arra, hogy a D11. mellékletben az „amazon.de” weboldalon eladásra kínált ASIN B005RFUT 72 számú termékről van szó. Tekintve e szám egyedi jellegét, amint az már a fenti 46. pontban megállapítást nyert, a fellebbezési tanács érvényesen nem juthatott arra a következtetésre, hogy a nyilvánosságra jutást illetően a D11. melléklet nem rendelkezik kellő bizonyító erővel.
Ezenkívül, még ha a fellebbezési tanács úgy is találhatta volna, hogy a D11. mellékletben szereplő dokumentumot bármikor módosítani lehet, a megtámadott határozat nem tartalmaz olyan indokolást, amely e módosítás megtörténtére engedne következtetni.
E következtetést nem kérdőjelezi meg a fellebbezési tanács által a megtámadott határozat 34. pontjában hivatkozott tény, mely szerint a felperes az igazgatási eljárásban nem adott magyarázatot a tok eladásra kínálásának időpontja és azon termék tényleges forgalomba hozatalának időpontja közötti időbeli összeegyeztethetetlenségre, amely termékhez e tokot tervezték. E tekintetben elegendő megjegyezni, hogy a D11. mellékletben szereplő információ mind az iPhone 4‑re, mind az iPhone 4S‑re tartalmaz utalást, és közismert, hogy az iPhone 4‑et követően jelent meg az iPhone 4S piacon.
Meg kell jegyezni, hogy a fenti megállapításokat nem érinti az EUIPO azon érve, miszerint nem relevánsak a S. Mahdavi Sabet ezen időbeli következetlenséggel kapcsolatos kétségeire adott, első alkalommal a Törvényszék előtt ismertett felperesi magyarázatok.
Végül a D11. mellékletben szereplő kép minőségét illetően a Törvényszék megállapítja, hogy a felperes joggal hivatkozik arra, hogy e kép jól látható a megsemmisítési osztály határozatában. Ezenkívül az e képen szereplő tok első látásra a vitatott formatervezési mintához hasonló jellemzőkkel rendelkezik. Ez a kép tehát nem minősíthető elmosódottnak.
A fentiekre tekintettel azt a következtetést kell levonni, hogy a fellebbezési tanács tévesen értékelte a D11. mellékletben foglalt dokumentumot azzal, hogy nem ismerte el annak bizonyító erejét.
b)

Az Alibaba.com online értékesítési portál hírleveleit tartalmazó e‑mailek bizonyító erejének a fellebbezési tanács általi értékeléséről
A felperes úgy érvel, hogy a fellebbezési tanács nem hagyhatta volna figyelmen kívül az Alibaba.com online értékesítési portál hírleveleit, melyeket a felperes 2011. június 15‑én, 22‑én és 29‑én kapott, és amelyek a D7., D8. és D9. mellékletben szerepelnek. Úgy véli, hogy az e mellékletekben szereplő fényképek kellően tiszták, és a vitatott formatervezési minta kialakításában rejlő jellemzők teljességét bemutatják. E tekintetben a megsemmisítési osztály határozatára hivatkozik, annak alátámasztására, hogy e fényképek megfelelő minőségűek.
A D7–D9. melléklet fejlécét illetően a felperes előadja, hogy e fejléc az archiválási rendszere által tárolt kiegészítő információkat szolgáltat.
Ezenkívül a felperes úgy véli, hogy a fellebbezési tanács tévesen minősítette a D7., D8. és D9. mellékletet két személy közötti magánlevelezésnek, és tévesen következtetett ebből arra, hogy ez nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy e levelezés tartalma a rendes üzletvitel során az érintett ágazaton belül az Unióban működő szakmai körökben ismertté válhatott. Úgy érvel, hogy az Alibaba.com online értékesítési portál hírleveleinek címzettjeként az érintett ágazaton belül az Unióban működő szakmai körökbe tartozik, és ennélfogva e hírleveleknek 2011. június 15‑én, 22‑én és 29‑én a felperesnek történt megküldése önmagában bizonyítja, hogy a szóban forgó formatervezési minta az érintett ágazaton belül az Unióban működő szakmai körök tudomására jutott.
Az EUIPO vitatja a felperes érveit. Először is arra hivatkozik, hogy a tok D7–D9. mellékletben szereplő vizuális megjelenítésének minősége nem megfelelő, valamint arra, hogy a kérelemhez csatolt új, jobb minőséget nyújtani hivatott dokumentumokat első alkalommal a Törvényszék előtt terjesztették elő, és ezért nem relevánsak. Ezt követően az EUIPO megismétli, hogy a szóban forgó e‑mailek fejlécei kétségeket ébresztettek a bizonyító erejüket illetően. Végezetül az EUIPO úgy véli, hogy a fellebbezési tanács azt feltételezte, hogy magánlevelezésről volt szó, tekintettel arra, hogy a felperes csupán annak megjegyzésére szorítkozott, hogy valamennyi hírlevél ugyanazon szállítótól származott.
A fellebbezési tanácsnak a megtámadott határozat 40. pontjában megfogalmazott azon megállapítását illetően, mely szerint a D7–D9. mellékletben szereplő képek túlságosan elmosódottak, és így nem teszik lehetővé a vitatott formatervezési mintával való összekapcsolását, elegendő megjegyezni a D7. mellékletben szereplő képet illetően, hogy az e képen megjelenített tok jellemzői, amint arra a felperes rámutatott, jól láthatóak a megsemmisítési osztály határozatában, és ezek kellőképpen hasonlóak a vitatott formatervezési minta jellemzőihez. A D7. mellékletben reprodukált képet tehát nem lehet figyelmen kívül hagyni a homályos mivolta miatt.
A D7. mellékletben szereplő e‑mail állítólag szokatlan fejlécét illetően meg kell állapítani, hogy a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 40. pontjában megismételte az internetről származó bizonyítékok megbízhatóságával kapcsolatos, igen általános megjegyzéseit, azonban nem támasztotta alá azon gyanúját, mely szerint a szóban forgó e‑mail, valamint a másik két e‑mail bármikor módosítható. E tekintetben kizárólag azon feltételezésre támaszkodik, hogy az online elérhető, és kizárólag számítógépen keresztül hozzáférhető adatok és képek bármikor módosíthatóak.
Valóban nem zárható ki – hogyan azt a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 30. pontjában megjegyezte –, hogy egy weboldal vagy más elektronikus dokumentum tartalmát bármikor meg lehessen változtatni. Ugyanakkor a jelen esetben a bizonyítékok módosítása e vélelmének – komoly és megvizsgált kétségek nélküli – automatikus alkalmazása értelmetlenné tenné az uniós bíróság ítélkezési gyakorlatában megállapított, a fenti 24. pont hivatkozott elvet, mely szerint a megsemmisítést kérelmező által szolgáltatott bizonyítékokat egymáshoz képest kell értékelni (lásd ebben az értelemben: 2012. március 9‑iFlakon ítélet,
T‑450/08
, nem tették közzé,
EU:T:2012:117
,
26.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Következésképpen, figyelemmel a fenti 55. pontban szereplő következtetésre, a fellebbezési tanács tévesen zárta ki a D7. mellékletben szereplő e‑mail bárminemű bizonyító erejét.
Ezen értékelést nem kérdőjelezi meg a fellebbezési tanács azon állítása, mely szerint a D7–D9. mellékletben szereplő e‑mailek legfeljebb két személy közötti magánlevelezés létét bizonyítják.
Meg kell jegyezni, hogy a D7. mellékletben szereplő dokumentum nem csupán két személy közötti e‑mailből áll, hanem magában foglal egy, az Alibaba.com online értékesítési társaság által a felperesnek címzett hírlevelet is. A szóban forgó tok nyilvánosságra jutásának megállapítása érdekében az e‑mail tartalmát, és nem formáját kell figyelembe venni. Egy hírlevél nem tekinthető „magánlevelezésnek”. Egy hírlevélnek természeténél fogva számos, arra feliratkozott címzettje van, és e levél célja termékek marketingje. Amint azt a felperes előadta, anélkül hogy azt az EUIPO vitatta volna, az Alibaba.com online értékesítési portál a hírleveleit több ezer címzettnek, és nem csupán a felperesnek küldi. Közismert továbbá, hogy az Alibaba.com internetes oldala áruk világméretű értékesítési platformja. E megfontolásokra tekintettel a megtámadott határozatból nem következnek egyértelműen azon kritériumok, amelyek alapján a fellebbezési tanács megállapította, hogy a D7. mellékletben szereplő e‑mail legfeljebb egy két személy közötti magánlevelezés meglétét bizonyítja.
Ilyen körülmények között azt a következtetést kell levonni, hogy a fellebbezési tanács értékelési hibát követett el azzal, hogy a D7. mellékletben szereplő e‑mail bizonyító erejét tagadta.
A fentiek összességére tekintettel a Törvényszék úgy találja, hogy a bizonyítékok fellebbezési tanács általi téves értékelése a megtámadott határozat hatályon kívül helyezéséhez vezet. Mivel a fellebbezési tanács nem értékelt megfelelően bizonyos olyan bizonyítékokat, amelyek hatással lehetnek a jogvita kimenetelére, a vitatott formatervezési minta nyilvánosságra jutásával kapcsolatos értékelése nem volt teljes körű, illetve az EUIPO és a Törvényszék közötti hatáskörmegosztás elvével összhangban, az EUIPO fórumainak kell ismét állást foglalniuk az ügyben.
Következésképpen helyt kell adni az első jogalapnak, és hatályon kívül kell helyezni a megtámadott határozatot, anélkül hogy szükség lenne a második és a harmadik jogalapról határozni. A felperesnek az ügy fellebbezési tanács elé való visszautalására vonatkozó kérelméről sem szükséges határozni. A 6/2002 rendelet 61. cikkének (6) bekezdése értelmében ugyanis az EUIPO köteles megtenni a Törvényszék ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Ez utóbbi rendelkezésből következik, hogy a Törvényszék nem utasíthatja az EUIPO‑t, ez utóbbinak ugyanis kötelessége a Törvényszék ítéleteinek rendelkező részéből és indokolásából levonni a következtetéseket (lásd analógia útján: 2006. március 15‑iAthinaiki Oikogeniaki Artopoiia kontra OHIM – Ferrero [FERRÓ] ítélet,
T‑35/04
,
EU:T:2006:82
,
15.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
2.

A vitatott formatervezési minta oltalma semmisségének megállapítására irányuló kérelemről
Elsődlegesen a felperes azt kéri a megtámadott határozat hatályon kívül helyezésén kívül, hogy a Törvényszék állapítsa meg a vitatott formatervezési minta oltalmának semmisségét. Az EUIPO úgy véli, hogy e kérelem elfogadhatatlan, mivel az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a Törvényszék számára biztosított, megváltoztatásra vonatkozó hatáskör nem ruházza őt fel azzal a jogkörrel, hogy a fellebbezési tanács értékelését a saját értékelésével váltsa fel, és főleg nem azzal, hogy olyan értékelést fogalmazzon meg, amellyel kapcsolatban az említett fellebbezési tanács még nem foglalt állást.
Emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék által a 6/2002 rendelet 61. cikke alapján gyakorolt felülvizsgálati jogkör az EUIPO fellebbezési tanácsai által hozott határozatok jogszerűségi vizsgálata, és a Törvényszék csak akkor helyezheti hatályon kívül vagy változtathatja meg a kereset tárgyát képező határozatot, ha az a meghozatala időpontjában az e rendelet 61. cikkének (2) bekezdésében felsorolt, hatályon kívül helyezésre vagy megváltoztatásra okot adó hibában szenvedett. Ebből következik, hogy a Törvényszék számára biztosított, megváltoztatásra vonatkozó hatáskör nem ruházza őt fel azzal a jogkörrel, hogy a fellebbezési tanács értékelését a saját értékelésével váltsa fel, és főleg nem azzal, hogy olyan értékelést fogalmazzon meg, amellyel kapcsolatban az említett fellebbezési tanács még nem foglalt állást. Következésképpen a megváltoztatásra vonatkozó hatáskör gyakorlásának főszabály szerint azokra az esetekre kell korlátozódnia, amikor a Törvényszék, miután felülvizsgálta a fellebbezési tanács által megfogalmazott értékelést, a már bizonyított ténybeli és jogi elemek alapján meg tudja állapítani, hogy a fellebbezési tanácsnak milyen határozatot kellett volna hoznia (lásd analógia útján: 2015. május 13‑iGroup Nivelles kontra OHIM – Easy Sanitairy Solutions [Zuhanylefolyó] ítélet,
T‑15/13
,
EU:T:2015:281
,
89.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Elegendő azt megjegyezni, hogy a jelen ügyben, mivel a megtámadott határozatot a Törvényszék hatályon kívül helyezte, mivel a fellebbezési tanács tévesen értékelte a felperes által a vitatott formatervezési minta nyilvánosságra jutásának alátámasztására előterjesztett bizonyítékok bizonyító erejét, és mivel a fellebbezési tanácsnak kell ismét döntenie az említett bizonyítékok bizonyító erejét illetően, és ekképpen ezt követően a vitatott formatervezési minta oltalmának megsemmisítését illetően, a Törvényszék nem határozhat már most a vitatott formatervezési minta oltalmának megsemmisítéséről.
Következésképpen a felperes arra irányuló kereseti kérelme, hogy a Törvényszék kötelezze az EUIPO‑t a vitatott formatervezési minta oltalmának megsemmisítésére, nem fogadható el.
IV.

A költségekről
A Törvényszék eljárási szabályzata 134. cikkének (1) bekezdése alapján a Törvényszék a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. A jelen ügyben a felperes kérte, hogy a Törvényszék az EUIPO‑t kötelezze a költségek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárás során felmerült költségeket is.
Mivel az EUIPO pervesztes lett, a felperes kérelmének megfelelően kötelezni kell a saját költségei, valamint a felperes részéről felmerült költségek viselésére. Az eljárási szabályzat 190. cikkének (2) bekezdése értelmében e költségekbe beletartoznak a felperesnek a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségei is.

A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (negyedik tanács)
a következőképpen határozott:

1)
A Törvényszék hatályon kívül helyezi az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) harmadik fellebbezési tanácsának 2015. január 13–án hozott határozatát (R 460/2013‑3. sz. ügy).

2)
A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

3)
A Törvényszék az EUIPO‑t kötelezi saját költségein felül a Claus Gramberg részéről felmerült költségek viselésére is, beleértve az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségeket.

Kanninen
Calvo‑Sotelo Ibáñez‑Martín
Reine
Kihirdetve Luxembourgban, a 2018. február 27‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
Tartalomjegyzék

I. A jogvita előzményei

II. A felek kérelmei

III. A jogkérdésről

A. Az első alkalommal a Törvényszék előtt benyújtott bizonyítékok elfogadhatóságáról

B. Az ügy érdeméről

1. A megsemmisítésre és a fellebbezési tanács elé történő visszautalásra irányuló kérelmekről

a) Az „amazon.de” weboldal képernyőképei bizonyító erejének a fellebbezési tanács általi értékeléséről

1) Az első kifogásról, amely azon alapul, hogy a fellebbezési tanács nem ismerte el a D2., D4a. és D4b. melléklet bizonyító erejét, mivel az látszólag szokatlan fejlécet tartalmazott, továbbá figyelmen kívül hagyta a felperes e fejléccel kapcsolatos magyarázatát

2) A második, arra alapított kifogásról, hogy a fellebbezési tanács nem vette figyelembe az amazon.de weboldalon bemutatott, pontos időpontokat tartalmazó ajánlatokat

i) A D4a. mellékletben szereplő 2011. május 26‑i időpont figyelmen kívül hagyásáról

ii) A D4b. mellékletben szereplő 2011. június 27‑i dátum figyelmen kívül hagyásáról

3) A harmadik, arra alapított kifogásról, hogy a fellebbezési tanács tévesen hagyta figyelmen kívül az „amazon.de” weboldalon szereplő ajánlatról készült, a D11. mellékletben található képernyőképet

b) Az Alibaba.com online értékesítési portál hírleveleit tartalmazó e‑mailek bizonyító erejének a fellebbezési tanács általi értékeléséről

2. A vitatott formatervezési minta oltalma semmisségének megállapítására irányuló kérelemről

IV. A költségekről
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.