CELEX: 62019TJ0823
Közösségi formatervezési minta
Megsemmisítési eljárás
Egy spirálozott hajgumit ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minta
A korábbi formatervezési minták nyilvánosságra jutása
Interneten keresztül történő nyilvánosságra jutás
A 6/2002/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése
A fegyveregyenlőség elve
Első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok

A jogvita előzményei
A felperes, a JMS Sports sp. z o.o. a jogosultja az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalánál (EUIPO) 2010. június 24‑én bejelentett és a közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12‑i 6/2002/EK tanácsi rendelet (
HL 2002. L 3., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.) alapján 1723677‑0001. számon, az ipari minták nemzetközi osztályozásának létesítésére Locarnóban, 1968. október 8‑án aláírt megállapodás (Magyarországon kihirdette: az 1973. évi 29. törvényerejű rendelet) 28.03. osztályba tartozó, „fésűs hajdíszek” megnevezésű termék tekintetében lajstromozott közösségi formatervezési mintának.
A vitatott formatervezési minta ábrázolása a következő:
2017. január 3‑án a beavatkozó fél, az Inter‑Vion S.A. a 6/2002 rendeletnek a rendelet 5. és 6. cikkével összefüggésben értelmezett 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a vitatott formatervezési minta oltalmának megsemmisítése iránti kérelmet nyújtott be. A beavatkozó fél azt állította, hogy a vitatott formatervezési minta nem rendelkezik új és egyéni jelleggel, többek között az alábbi két formatervezési mintához viszonyítva:
–
a http://faneaccessories.blogspot.fr/2009/11 internetes oldalon (a továbbiakban: „faneaccessories.blogspot” internetes oldal vagy blog) 2009. november 29‑én nyilvánosságra jutott Fancy Fane formatervezési minta, amelynek ábrázolása a következő:
–
a „http://nouveaucheap.blogspot.com/2009/11” internetes oldalon (a továbbiakban: „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal vagy blog) 2009. november 1‑jén nyilvánosságra jutott SwirliDo formatervezési minta, amelyet egy internetes oldalak archiválásával foglalkozó – Wayback Machine néven is ismert – és a „https://archive.org” oldalon elérhető szolgáltatás útján megszerzett, a „facialwork.com” internetes oldalról 2009. július 10‑én készült képernyőfelvételen is említenek. A SwirliDo formatervezési minta ábrázolása a következő:
2018. június 26‑i határozatával a törlési osztály megsemmisítette a vitatott formatervezési minta oltalmát, azzal az indokkal, hogy az a 6/2002 rendelet 5. cikke értelmében nem volt újszerű a SwirliDo formatervezési mintához viszonyítva.
2018. augusztus 13‑án a felperes a 6/2002 rendelet 55–60. cikke alapján fellebbezést nyújtott be az EUIPO‑hoz a törlési osztály határozatával szemben.
2019. szeptember 13‑i határozatával (a továbbiakban: megtámadott határozat) a harmadik fellebbezési tanács elutasította a fenti 5. pontban említett fellebbezést. Úgy ítélte meg, hogy a korábbi formatervezési minták nyilvánosságra jutását megfelelően bizonyították, és e formatervezési minták alapján nem lehetett újnak tekinteni a vitatott formatervezési mintát. E tekintetben a fellebbezési tanács többek között megállapította, hogy egyrészt a felperesnek nem sikerült megdöntenie a korábbi Fancy Fane és SwirliDo formatervezési minták fenti 3. pontban említett, legalább két internetes oldalon való nyilvánosságra jutására vonatkozó bizonyíték hitelességét, másrészt pedig azt, hogy a vitatott formatervezési minta azonos a fent említett két korábbi formatervezési mintával, és ennélfogva az előbbi nem rendelkezett a 6/2002 rendelet 5. cikke értelmében megkövetelt újdonsággal. Ebben az összefüggésben a fellebbezési tanács rámutatott arra, hogy a felperes a közigazgatási eljárás során nem hozott fel a vitatott formatervezési minta és a fent említett két korábbi formatervezési minta közötti eltérések bizonyítására érveket.
A felek kérelmei
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;
–
az EUIPO‑t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a felperes részéről az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeket is;
–
a beavatkozó felet kötelezze saját költségeinek viselésére.
Az EUIPO és a beavatkozó fél azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
utasítsa el a keresetet;
–
a felperest kötelezze a költségek viselésére.
A jogkérdésről
A keresetlevél A.5–A.16. sz. mellékleteinek elfogadhatóságáról
Az EUIPO, amelyet a beavatkozó fél is támogat, azt állítja, hogy a keresetlevél A.5–A.16. sz. mellékletei olyan bizonyítékoknak minősülnek, amelyeket a közigazgatási eljárás során nem terjesztettek elő, és amelyeket így első alkalommal csak a Törvényszék előtti eljárásban terjesztettek elő. Az EUIPO pontosítja, hogy a felperesnek lehetősége volt arra, hogy e bizonyítékokat a közigazgatási eljárás során előterjessze, de ezt nem tette meg. Ebből azt a következtetést vonja le, hogy a fent említett mellékleteket mint elfogadhatatlanokat ki kell zárni a vizsgálatból.
A felperes erre adott válaszként azzal érvel, hogy a keresetlevél A.5–A.16. sz. mellékletei nem minősülnek elfogadhatatlan bizonyítékoknak, és nem módosítják a jogvita tárgyát. A felperes szerint e mellékletek nem minősülnek bizonyítékoknak, hanem csupán azon érvelés megértését hivatottak megkönnyíteni, amely többek között az internetes oldalakról – mint például a blogokból – származó információk manipulálhatóságára vonatkozik. A felperes pontosítja, hogy a fent említett mellékletekben szereplő dokumentumok, bárki által hozzáférhető informatikai eszközök használatával, bármikor létrehozhatók.
Emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszékhez benyújtott keresetek célja a 6/2002 rendelet 61. cikke értelmében az EUIPO fellebbezési tanácsa által hozott határozatok jogszerűségének felülvizsgálata, és e jogszerűséget azon információk függvényében kell értékelni, amelyekkel a fellebbezési tanácsok e határozatok meghozatalakor rendelkeztek (lásd ebben az értelemben: 2011. szeptember 13‑iWilfer kontra OHIM végzés,
C‑546/10 P
, nem tették közzé,
EU:C:2011:574
,
41.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Ebből következik, hogy a Törvényszéknek nem az a feladata, hogy az első alkalommal az előtte folyamatban lévő eljárásban benyújtott dokumentumok fényében újból megvizsgálja a ténybeli körülményeket (lásd: 2018. február 27‑iGramberg kontra EUIPO – Mahdavi Sabet [Mobiltelefontok] ítélet,
T‑166/15
,
EU:T:2018:100
,
17.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Az ügy irataiból kitűnik, hogy a fent említett A.5–A.16. sz. mellékletekben csatolt iratokat nem nyújtották be a fellebbezési tanács előtti eljárásban, annak ellenére, hogy a felperesnek erre lehetősége lett volna, hanem azokat első ízben a Törvényszék előtti eljárásban terjesztették elő. Ebből következik, hogy a fenti 11. pontban hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján a fent említett dokumentumokat mint elfogadhatatlanokat ki kell zárni a vizsgálatból, mivel azok nem tartoznak a jogvitának a fellebbezési tanács előtti eljárás idején is ismert tényállási keretébe, és ennélfogva nem vehetők figyelembe a megtámadott határozat jogszerűségének felülvizsgálatánál.
E következtetést nem tudja megdönteni a felperes azon állítása, amely szerint a fent említett dokumentumokat olyan eszközök használata révén szerezték meg, mint a Google keresőmotor, illetve a Wayback Machine, amelyek bárki által szabadon hozzáférhetők, és bármikor megjeleníthetők. A felperes által hivatkozott ezen körülmény ugyanis nincs kihatással arra a megállapításra, hogy ha a Törvényszék az értékelése során figyelembe venné a fent említett bizonyítékokat, akkor ezzel a ténybeli körülmények újbóli vizsgálatát végezné el olyan dokumentumok alapján, amelyeket a fellebbezési tanács előtti eljárásban nem terjesztettek elő, túllépve ezáltal a megtámadott határozat jogszerűségének a 6/2002 rendelet 61. cikke alapján általa elvégzendő felülvizsgálat korlátait.
A fenti megfontolásokra tekintettel a keresetlevél A.5–A.16. sz. mellékleteit mint elfogadhatatlanokat ki kell zárni a vizsgálatból.
Az ügy érdeméről
Keresetének alátámasztásaként a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyeket a 6/2002 rendeletnek az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésével együttesen értelmezett 5. cikke (1) bekezdésének megsértésére, a bizonyítási teher megoszlására vonatkozó szabály megsértésére és a fegyveregyenlőség elvének megsértésére alapít.
A 6/2002 rendeletnek az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésével együttesen értelmezett 5. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapított, első jogalapról
A jelen jogalap keretében a felperes a vitatott formatervezési mintával azonos formatervezési minta 6/2002 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében vett nyilvánosságra jutásának korábbi mivoltát vitatja. Közelebbről, a felperes a beavatkozó fél által e nyilvánosságra jutás korábbi mivoltának bizonyítása érdekében benyújtott bizonyítékok bizonyító erejét vitatja. A felperes ugyanakkor nem vitatja a szóban forgó, spirál alakú hajgumikból álló formatervezési mintáknak a 6/2002 rendelet 5. cikke értelmében vett azonosságát.
Az EUIPO és a beavatkozó fél vitatja a felperes érvelését.
A 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja többek között úgy rendelkezik, hogy a közösségi formatervezésiminta oltalmát meg kell semmisíteni, ha a minta nem felel meg az említett rendelet 5. cikkében foglalt, újdonságra vonatkozó feltételnek.
Az említett rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint új a formatervezési minta, ha azzal azonos formatervezési minta nem jutott nyilvánosságra a lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta esetén annak a mintának a lajstromozására irányuló bejelentés bejelentési napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját – megelőzően, amelyre az oltalmat igénylik.
A 6/2002 rendelet 5. cikkének (2) bekezdése emellett pontosítja, hogy a formatervezési mintákat egymással azonosnak kell tekinteni, ha külső jellegzetességeik csupán lényegtelen részletekben különböznek.
A 6/2002 rendelet 7. cikke (1) bekezdése értelmében többek között ugyanezen rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjának alkalmazásában a mintát nyilvánosságra jutottnak kell tekinteni, ha annak a mintának a lajstromozására irányuló bejelentés bejelentési napját megelőzően, amelyre az oltalmat igénylik, a lajstromozást követő közzététellel, egyéb közlés útján, kiállítással, kereskedelmi forgalomba hozatallal vagy bármilyen más módon bárki számára hozzáférhetővé vált, kivéve, ha ezek az események a rendes üzletvitel során észszerűen nem juthattak az érintett ágazaton belül az Európai Unióban működő szakmai körök tudomására. A minta ugyanakkor nem tekinthető nyilvánosságra jutottnak, ha azt harmadik személy számára kifejezett vagy hallgatólagos titoktartási kötelezettség terhe mellett mutatják be.
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a formatervezési mintát nyilvánosságra jutottnak kell tekinteni, ha az a fél, aki a nyilvánosságra jutásra hivatkozik, bizonyította az e nyilvánosságra jutást megvalósító tényeket (lásd: 2018. február 27‑iMobiltelefontok ítélet,
T‑166/15
,
EU:T:2018:100
,
22.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutása nem bizonyítható valószínűségekkel vagy vélelmekkel, annak konkrét és objektív elemeken kell alapulnia, amelyek igazolják a korábbi formatervezési minta tényleges nyilvánosságra jutását a piacon (lásd: 2018. február 27‑iMobiltelefontok ítélet,
T‑166/15
,
EU:T:2018:100
,
23.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Az ítélkezési gyakorlatból az is következik, hogy a megsemmisítést kérelmező fél által szolgáltatott bizonyítékokat egymáshoz viszonyítva kell értékelni. Még ha ugyanis e bizonyítékok közül egyesek önmagukban nem is elegendők a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának bizonyítására, ez nem változtat azon, hogy más dokumentumokkal vagy információkkal társítva vagy együttesen értelmezve hozzájárulhatnak a nyilvánosságra jutás bizonyításához (lásd: 2018. február 27‑iMobiltelefontok ítélet,
T‑166/15
,
EU:T:2018:100
,
24.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Másfelől, az ítélkezési gyakorlat szerint valamely dokumentum bizonyító erejének megítélésekor a benne foglalt információ valószerűségét és valóságtartalmát kell megvizsgálni. Figyelembe kell venni különösen a dokumentum eredetét, elkészítésének körülményeit, címzettjét, továbbá fel kell tenni a kérdést, hogy tartalma alapján értelmesnek és hitelesnek tűnik‑e (lásd: 2018. február 27‑iMobiltelefontok ítélet,
T‑166/15
,
EU:T:2018:100
,
25.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Sem a 6/2002 rendelet, sem a 6/2002 rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. október 21‑i 2245/2002/EK bizottsági rendelet (
HL 2002. L 341., 28. o.
; magyar nyelvű különkiadás: 13. fejezet, 31. kötet, 14. o.) nem határozza meg pontosan azon bizonyítékok kötelező alakiságait, amelyeket a megsemmisítést kérő félnek kell szolgáltatni annak igazolására, hogy a korábbi formatervezési minta a vitatott formatervezési minta bejelentési napja előtt nyilvánosságra jutott. Ebből következik egyrészt, hogy a megsemmisítést kérő fél szabadon választhatja meg azokat a bizonyítékokat, amelyek EUIPO‑hoz történő benyújtását a megsemmisítési kérelmének alátámasztásához hasznosnak tartja, másrészt, hogy az EUIPO köteles a benyújtott összes bizonyítékot megvizsgálni, mielőtt megállapítja, hogy azok valóban bizonyítékát képezik a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának (lásd: 2019. június 13‑iVisi/one kontra EUIPO – EasyFix [Gépjárművekhez szánt adatlaptartó tok],
T‑74/18
,
EU:T:2019:417
,
21.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
A jelen ügyben a megtámadott határozat 4. és 24. pontjából kitűnik, hogy a fellebbezési tanács elsődlegesen a beavatkozó fél által a korábbi formatervezési minták nyilvánosságra jutásának megállapítása céljából előterjesztett, alábbi bizonyítékokra támaszkodott:
–
a „faneaccessories.blogspot” internetes oldal 2009. november 29‑i képernyőfelvétele, amely a Fancy Fane mintát mutatja (lásd: fenti 3. pont, első franciabekezdés)
–
a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal 2009. november 1‑jei képernyőfelvétele, amely a SwirliDo mintát mutatja (lásd: fenti 3. pont, második franciabekezdés)
–
a „facialwork.com” internetes oldal 2009. július 10‑i képernyőfelvétele, amelyet a Wayback Machine segítségével szereztek meg, és amely a SwirliDo mintát említi (lásd: fenti 3. pont, második franciabekezdés).
Egyébiránt, amint az a megtámadott határozat 33. pontjából kitűnik, a fellebbezési tanács figyelembe vette a beavatkozó fél által a SwirliDo mintára vonatkozóan a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételei valódiságának bizonyítására irányuló, kiegészítő bizonyítékokat is. E kiegészítő bizonyítékok a következők voltak:
–
2009‑ben a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldalon a hajgumiktól eltérő szépségápolási cikkekkel kapcsolatban közzétett cikkek;
–
egy, a Google‑ön végzett keresés eredményeit mutató képernyőfelvétel, amely megerősíti, hogy a „SWIRLIDO OR SWIRLIDON’T?” című cikket 2009. november 1‑jén tették közzé a „nouveaucheap.blogspot” blogon;
–
a Wayback Machine egyik dokumentuma, amely megerősíti, hogy a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal 2009‑ben működött.
A fellebbezési tanács a megtámadott határozat 25. pontjában úgy vélekedett, hogy valamely formatervezési minta képének interneten való megjelenése olyan eseményt képez, amely a 6/2002 rendelet 7. cikke értelmében vett „közzétételnek” minősíthető, és ennélfogva bizonyítja a nyilvánosságra jutást, kivéve, ha ez az esemény észszerűen nem juthatott az érintett ágazaton belül működő szakmai körök tudomására. A megtámadott határozat 26. pontjában rámutatott arra, hogy a felperes nem vitatta azt a tényt, hogy az online közzététel nyilvánosságra jutásnak minősülhet, csupán a „faneaccesszories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldalak képernyőfelvételeinek „hitelességét” vagy „megbízhatóságát” vitatta.
A fellebbezési tanács a megtámadott határozat 39. pontjában arra a következtetésre jutott, hogy a felperesnek nem sikerült megcáfolnia a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutására vonatkozó bizonyíték – legalábbis a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldalakon történt nyilvánosságra jutás – hitelességét.
A fellebbezési tanács e következtetése nem szenved hibában.
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a 6/2002 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése (a „lajstromozást követő közzététellel, egyéb közlés útján”, a „kiállítással” és a „kereskedelmi forgalomba hozatallal” fordulat használatával) csupán példákat szolgáltat a nyilvánosságra jutás lehetséges eseteire, és nem képez kimerítő felsorolást („bármilyen más módon bárki számára hozzáférhetővé vált”). Egyébiránt korábban már megállapításra került, hogy semmilyen korlátozás nem áll fenn arra vonatkozóan, hogy a nyilvánosságra jutásnak hol kell megtörténnie ahhoz, hogy valamely formatervezési mintát nyilvánosságra jutottnak lehessen tekinteni (lásd ebben az értelemben: 2014. február 13‑iH. Gautzsch Großhandel ítélet,
C‑479/12
,
EU:C:2014:75
,
33.
pont). Ezen elemek alapján helyben kell hagyni a fellebbezési tanácsnak a megtámadott határozat 25. pontjában szereplő azon megállapítását, amely szerint a formatervezési minta képének interneten való megjelenése olyan esemény, amely „közzétételnek” minősíthető, és ennélfogva a 6/2002 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „nyilvánosságra jutást” képez.
Másodszor hangsúlyozni kell, hogy a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldalak képernyőfelvételein egyértelműen látható volt a Fancy Fane, illetve a SwirliDo formatervezési minta, amelyek mindegyike azonos volt a vitatott formatervezési mintával. Egyébként a fent említett képernyőfelvételeken egyértelműen látható volt a két internetes oldal URL (Uniform Resource Locator) címe, valamint a nyilvánosság jutások időpontjai, azaz 2009. november 29., illetve 2009. november 1‑je. Márpedig ezek az időpontok korábbiak, mint a vitatott formatervezési minta bejelentési napja, azaz 2010. június 24.
Harmadszor, meg kell állapítani, hogy a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvétele olyan, időbélyegzővel ellátott, egyéb információkat is tartalmazott, amelyek bizonyították, hogy a SwirliDo formatervezési minta 2009. november 1‑jén nyilvánosságra jutott. Ezek az időbélyegzővel ellátott, egyéb információk különféle internetfelhasználók által a „SWIRLIDO OR SWIRLIDON’T?” című cikkhez 2009. november 1‑jén és 2009. november 2‑án fűzött olyan hozzászólásokból álltak, amelyek a SwirliDo kereskedelmi nevet viselő hajgumik értékeléseiből álltak, és amelyeknél pontos idő szerint feltüntették a közzététel időpontját.
Negyedszer, senki nem vitatta a megtámadott határozat 22. pontjában szereplő azon megállapítást, amely szerint a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldalak olyan szépségápolási kiegészítő cikkekre szakosodott blogok, amelyek termékismertetőket és kritikákat kínálnak annak érdekében, hogy az érintett közönség ezeket az árukat meg tudja tekinteni és azokkal kapcsolatban meg tudja osztani a véleményét. A felek nem vitatták a megtámadott határozat 31. pontjában tett azon megállapítást sem, amely szerint a fent említett két blog két különböző blog. Az a tény, hogy a fent említett két – különböző – blog a szépségápolási kiegészítő cikkek területére szakosodott, az érintett termékek jellegére tekintettel csak megerősíti a beavatkozó fél által bizonyítékként benyújtott képernyőfelvételeik bizonyító erejét.
Ötödször, meg kell állapítani, hogy a SwirliDo formatervezési minta 2009‑ben történt nyilvánosságra jutását megerősíti a fellebbezési tanács elé terjesztett alábbi három bizonyíték is. Először is, e nyilvánosságra jutást erősíti meg „www.facialwork.com” internetes oldalnak a Wayback Machine segítségével megszerzett 2009. július 10‑i képernyőfelvétele is, mivel e képernyőfelvétel a SwirliDo hajgumiból álló termékre utal. Másodszor, ugyanezt erősíti meg a Google keresőmotoron végzett keresés eredménye is, amely a SwirliDo formatervezési mintát a 2009‑es évhez társítja. Harmadszor, szintén ezt erősíti meg a Wayback Machine‑on keresztül elvégzett keresés eredménye is, amely azt bizonyítja, hogy a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal 2009‑ben működött.
A fenti 33–36. pontban ismertetett bizonyítékok összességükben értékelve jogilag kellőképpen alátámasztják, hogy a vitatott formatervezési mintával azonos Fancy Fane és SwirliDo formatervezési minták legkésőbb 2009 novemberében nyilvánosságra jutottak két, szépségápolási kiegészítő cikkek területére szakosodott internetes oldalon.
Ezt a következtetést a felperes érvelése nem tudja megdönteni.
A felperes elsőként arra hivatkozik, hogy az internetes oldalak képernyőfelvételei csak korlátozott bizonyító erővel bírnak valamely formatervezési minta nyilvánosságra jutásának bizonyítása szempontjából, és hogy azokat hitelesebb bizonyítékokkal kell alátámasztani az előbbi bizonyításához. E tézis alátámasztásaként a felperes az EUIPO‑nak „A lajstromozott közösségi formatervezési minták vizsgálatára vonatkozó iránymutatások” című 2017. október 1‑jei dokumentumának (a továbbiakban: az EUIPO formatervezési mintákra vonatkozó iránymutatásai) 5.5.1.5. pontjára hivatkozik.
A felperes ezen érvelésének nem lehet helyt adni.
Emlékeztetni kell ugyanis arra, hogy a megsemmisítést kérő fél szabadon választhatja meg, hogy megsemmisítési kérelmének alátámasztásaként mely bizonyítékot ítéli hasznosnak benyújtani az EUIPO‑hoz, az EUIPO pedig a benyújtott összes bizonyítékot köteles megvizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy azok valóban a korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának bizonyítékát képezik‑e (lásd a fenti 26. pontot). Meg kell tehát állapítani, hogy sem az alkalmazandó szabályozás, sem az ítélkezési gyakorlat nem támasztja alá a felperesnek a képernyőfelvételek korlátozott bizonyító erejére vonatkozó tézisét.
Egyébként a felperes állításaival ellentétben az EUIPO formatervezési mintákra vonatkozó iránymutatásainak 2018. október 1‑jei, a megtámadott határozat elfogadásának időpontjában hatályos változata szintén nem támasztja alá a képernyőfelvételek korlátozott bizonyító erejére vonatkozó tézisét. Ezen iránymutatások az 5.5.1.5. pontban pontosították, hogy az interneten vagy online adatbázisokban közzétett információkat úgy kell tekinteni, hogy azok nyilvánosan hozzáférhetők voltak abban az időpontban, amikor az információt közzétették. Rámutattak ugyan arra, hogy az internet a jellegéből kifolyóan megnehezítheti azon tényleges időpont megállapítását, amikor az információkat közzétették. Ugyanakkor rámutattak arra, hogy az interneten való közzététel időpontja megbízhatónak tekinthető, ha a következő négy eset valamelyike áll fenn:
–
a szóban forgó internetes oldal egy fájl vagy internetes oldal módosításainak történetére vonatkozó, időbélyegzővel ellátott információkat (például a Wikipédia esetében elérhető vagy a tartalomhoz automatikusan csatolt információkat, például fórumokon vagy blogokon található üzeneteket) tartalmaz;
–
az indexálás időpontjait keresőmotorok rendelik hozzá az internetes oldalhoz;
–
valamely internetes oldal képernyőfelvétele meghatározott dátumot tartalmaz, vagy
–
valamely internetes oldal frissítéseire vonatkozó információk elérhetők olyan internetes archívum‑szolgáltatással, mint például a Wayback Machine.
Úgy tűnik tehát, hogy az EUIPO formatervezési mintára vonatkozó iránymutatásainak 2018. október 1‑jén hatályos változata egyáltalán nem kérdőjelezi meg a szóban forgó internetes oldalak képernyőfelvételeinek bizonyító erejét, hanem csupán pontosításokkal szolgál az interneten való nyilvánosságra jutás releváns időpontjának megállapítására vonatkozóan. A megtámadott határozat megfelel a fent említett iránymutatásoknak, hiszen többek között a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldalak képernyőfelvételeire támaszkodik, amelyek – amint az a fenti 33. pontban megállapításra került – konkrét időpontokat is tartalmaztak, nevezetesen 2009. november 29‑ét, illetve 2009. november 1‑jét, ezáltal a fent említett iránymutatásoknak megfelelően (lásd: fenti 42. pont, harmadik franciabekezdés) bizonyítva a korábbi Fancy Fane és SwirliDo formatervezési minták nyilvánosságra jutását.
A fenti 41–43. pontban foglalt okfejtésből következik, hogy a felperesnek az internetes oldalak képernyőfelvételei korlátozott bizonyító erejére vonatkozó tézisét el kell utasítani.
A felperes másodikként arra hivatkozik, hogy a „Blogger.com” platformon, a „blogspot.com” alrészben közzétett blogok – mint például a jelen ügyben a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” – tartalmának módosítására széleskörű lehetőségek állnak fenn. A felperes szerint a „Blogger.com” platform lehetővé teszi, hogy akár
ex nihilo
(a semmiből) blog‑cikkeket hozzanak létre, és valamely korábbi időpontot rendeljenek hozzájuk, de módosítani lehet egy már létező cikk közzétételének eredeti időpontját is, annak valamely korábbi időponttal való felváltásával. Ezt követően a felperes szerint ezt az időpontot indexálni lehet a Google keresőmotorjával, és így meg lehet jeleníteni a keresési eredmények között, ami azt a benyomást kelti, hogy valamely cikket már a közzétételének tényleges időpontja előtt közzétettek. A felperes pontosítja, hogy a tartalom korábbi időponttal való ellátásának lehetősége a „Blogger.com” platformon közzétett cikkekhez fűzött megjegyzésekre is vonatkozik. A felperes arra a következtetésre jut, hogy a „Blogger.com” platform egyik cikkét bemutató, például a Wayback Machine‑től származó megerősítést nem tartalmazó internetes oldal egyszerű képernyőfelvételét kevésbé hiteles bizonyítéknak kell tekinteni, mint valamely másik internetes oldal ugyanilyen képernyőfelvételét, amely nem nyújt ilyen széles körű lehetőségeket alapvető elemeinek módosítására.
A felperes ezenfelül arra hivatkozik, hogy az a körülmény, hogy az uniós bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Wikipédia internetes oldalt a kód módosításának széleskörű lehetőségei miatt nem lehet teljesen hiteles forrásnak tekinteni, megerősíti azt a tézisét, amely szerint a „Blogspot.com” platformon közzétett cikkek egyszerű képernyőfelvételeit azok bizonyító erejét illetően nagy fokú óvatossággal kell kezelni.
Ezenfelül a felperes azt állítja, hogy a jelen ügyben komoly és konkrét tényezők merültek fel, amelyek kétségeket ébresztenek a „faneaccesszories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldalak képernyőfelvételeinek hitelességét illetően.
E tekintetben a felperes lényegében kifejti, hogy a „faneaccessories.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételén látható „TC0100201 – Thick telephone coil rubber band” című cikkre, illetve a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételén látható „SWIRLIDO OR SWIRLIDON’T?” című cikkre a Google keresőmotoron való rákeresés nem ad ki eredményt, ha e keresést e két cikk közzétételének állítólagos időpontjához közeli dátumokra korlátozzuk. A felperes szerint a Google keresőmotor keresési eredményeinek ezen hiánya kétségeket ébreszt a fent említett cikkek közzétételének tényleges időpontját, és ennélfogva a Fancy Fane és a SwirliDo formatervezési minták nyilvánosságra jutásának időpontját illetően, mivel ha a fent említett két cikket valóban 2009. november 29‑én, illetve 2009. november 1‑jén tették volna közzé, azokat a Google keresőmotorja minden valószínűség szerint az állítólagos közzétételi időpontjukhoz közeli dátumokra indexálná, és azok ennélfogva bizonyára megjelennének az elvégzett Google keresés eredményei között. Ezen érvelés alátámasztására a felperes benyújtotta a keresetlevél A.9–A.13. sz. mellékleteit.
A felperesnek a fenti 45. pontban ismertetett érvelését illetően meg kell állapítani, hogy ez az érvelés a blogok tartalmának manipulálhatóságára vonatkozó, elvont és elméleti jellegű bizonyításra irányul. Márpedig, amint arra a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 29. pontjában helyesen rámutatott, pusztán annak elvont lehetősége, hogy valamely internetes oldal tartalmát vagy időpontját manipulálni lehet, nem elegendő indok arra, hogy megkérdőjelezze az említett internetes oldal képernyőfelvételéből álló bizonyíték hitelességét. Ezt a hitelességet csak olyan tényekre való hivatkozással lehet megkérdőjelezni, amelyek konkrétan valamilyen manipulációra utalnak (lásd ebben az értelemben: 2018. február 27‑iMobiltelefontok ítélet,
T‑166/15
,
EU:T:2018:100
,
90.
pont; 2020. február 27‑iBog‑Fran kontra EUIPO – Fabryki Mebli Forte [Bútorok] ítélet,
T‑159/19
, nem tették közzé,
EU:T:2020:77
,
28.
és
29.
pont). A fellebbezési tanács által a megtámadott határozat 29. pontjában tett megállapításoknak megfelelően az ilyen tények magukban foglalhatnak nyilvánvaló hamisításra utaló jeleket, a bemutatott információk vitathatatlan ellentmondásait vagy olyan nyilvánvaló következetlenségeket, amelyek észszerűen igazolhatják a szóban forgó internetes oldalak képernyőfelvételeinek valódiságával kapcsolatos kétségek fennállását.
Márpedig meg kell állapítani, hogy a felperes nem hivatkozik ilyen konkrét tényekre, amelyek megkérdőjeleznék a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” blogok képernyőfelvételeinek hitelességét, csupán a „Blogger.com” platformon közzétett blogoknak az előbbiekhez kapcsolódó cikkei és hozzászólásai tartalmának és időpontjának módosítására vonatkozóan elméletileg fennálló lehetőségek ismertetésére szorítkozik. Ennek az érvelésnek ennélfogva nem lehet helyt adni.
Ebben az összefüggésben azt is pontosítani kell, hogy el kell utasítani a felperesnek a fenti 47. és 48. pontban ismertetett érvelését, amely a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” blogok képernyőfelvételeinek hitelességével kapcsolatban kételyeket felvető „komoly és konkrét” elemek állítólagos meglétére vonatkozik, anélkül hogy szükséges lenne az elfogadhatóságáról határozni, amelyet az EUIPO vitatott. Nem vitatott ugyanis, hogy ez az érvelés elfogadhatatlannak minősülő mellékleteken alapul (lásd a fenti 9–14. pontot), és ily módon a megalapozottsága semmi esetre sem tekinthető bizonyítottnak. Közelebbről, a fent említett érvelés azon az előfeltevésen alapul, hogy a Google keresőmotorja elvégzi az internetes oldalak (a jelen esetben a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot”) indexálását az interneten való állítólagos megjelenésük időpontjához közeli időpontra. Márpedig a felperes ezt az előfeltevést nem bizonyította.
A felperesnek az uniós bíróságnak a Wikipédia internetes oldalra vonatkozó ítélkezési gyakorlatára alapított érvét illetően (lásd a fenti 46. pontot) hangsúlyozni kell, hogy ezen ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a Wikipédia oldalról származó kivonatok bizonytalan információknak minősülnek, mivel egy, az interneten létrehozott olyan kollektív enciklopédiából származnak, amelynek a tartalma bármikor, és bizonyos esetekben bármely odalátogató – akár anonim – internetező által módosítható (2016. június 16‑iFútbol Club Barcelona kontra EUIPO – Kule [KULE] ítélet,
T‑614/14
, nem tették közzé,
EU:T:2016:357
,
47.
pont). Márpedig mind az EUIPO, mind a beavatkozó fél azt állította – anélkül, hogy azt a felperes vitatta volna –, hogy a Wikipédia internetes oldal tartalmával ellentétben, amelyet ezen oldal felhasználói bármikor átszerkeszthetnek, a blogok tartalmát csak azok szerzői szerkeszthetik át, harmadik személyek nem. Tekintettel arra, hogy a blogok tartalma módosításának jóval korlátozottabbak a lehetőségei, mint a Wikipédia internetes oldal esetében, a felperesnek az ezen internetes oldalra vonatkozó ítélkezési gyakorlatra alapított érve nem támasztja alá a blog‑cikkek képernyőfelvételeinek korlátozott bizonyító erejére vonatkozó tézisét. Mindenesetre, a felperes egyébként sem hivatkozott olyan komoly és konkrét elemre, amely kételyeket ébresztene a „faneaccessories.blogspot” és a „nouveaucheap.blogspot” blogok képernyőfelvételeinek hitelességét illetően.
Harmadikként a felperes vitatja a Wayback Machine által generált eredmények megbízhatóságát. E tekintetben többek között egy 2017‑ből származó prezentációra hivatkozik, amelyen az EUIPO egyik fellebbezési tanácsának tagja jelezte, hogy a Wayback Machine‑nek mint a formatervezési minták korábbi nyilvánosságra jutásának bizonyítására szolgáló eszköznek a használata némi bizonytalanságokat vet fel, különösen a Wayback Machine‑ben archivált internetes oldalakon közzétett képeket illetően. E bizonytalanságok azzal kapcsolatosak, hogy a Wayback Machine‑ben archivált internetes oldalak változatainak feltüntetett időpontja csak az említett oldalak HTML‑fájljainak tartalmára vonatkozik, nem pedig az ezen oldalakhoz külső tartalomként csatolt képekre. Így lehetséges, hogy a valamely internetes oldal képernyőfelvételén megjelenő képeket nem ugyanabban az időpontban archiválták, mint a HTML‑fájlt. Ebből az következne, hogy annak megállapításához, hogy egy képet mikor archiváltak, meg kellene vizsgálni annak URL‑címét. Egyébként az is előfordulhat, hogy a kép időpontja nem jelenik meg, például akkor, ha e képet nem archiválták.
Ebben az összefüggésben a felperes vitatja a „www.facialwork.com” internetes oldal 2009. július 10‑i képernyőfelvételének bizonyító erejét, amely a Wayback Machine‑től származik, és amely a SwirliDo mintát említi (lásd a fenti 3. pont második franciabekezdését és a fenti 27. pont harmadik franciabekezdését). A felperes megjegyzi, hogy ez a képernyőfelvétel nem tartalmaz semmilyen olyan fényképet vagy képet, amelynek alapján meg lehetne állapítani, hogy melyik formatervezési mintára hivatkoznak, így az nem teszi lehetővé a vitatott formatervezési mintával azonos korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának bizonyítását.
A felperes fenti 53. és 54. pontban ismertetett érvelése nem fogadható el.
E tekintetben elegendő megjegyezni – függetlenül a Wayback Machine által generált eredmények bizonyító erejétől –, hogy a fellebbezési tanács nem kizárólag erre a bizonyítékra támaszkodott, hanem a Wayback Machine‑ből származó képernyőfelvételt olyan elemként vette figyelembe (lásd: megtámadott határozat, 4. pont, második franciabekezdés), amely csupán megerősíti a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételéről származó azon információt, amely szerint a SwirliDo minta ezen az oldalon 2009 novemberében nyilvánosságra jutott. A fellebbezési tanács így nem elszigetelt módon, hanem más bizonyítékokkal együtt értékelte a Wayback Machine‑től származó képernyőfelvételt.
Ebben az összefüggésben el kell utasítani a felperesnek a fenti 54. pontban kifejtett érvét. Ugyanis a Wayback Machine‑től származó képernyőfelvétel, amelyre ezen érv vonatkozik, kifejezetten hivatkozik a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételén említett SwirliDo termékre, és azt hajgumiként írja le. A két képernyőfelvételen feltüntetett árak szintén azonosak. Egyébként a Wayback Machine‑től származó képernyőfelvétel olyan kifejezéseket tartalmaz, mint a „neutral colors”, „jelly colors” és „no pony lines”, amelyek a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételén is olvashatók.
Így, még ha a Wayback Machine‑ből származó képernyőfelvétel nem is tartalmazza a SwirliDo termék képét, a fenti 57. pontban ismertetett elemekből összességükben véve arra lehet következtetni, hogy e képernyőfelvétel ugyanarra a SwirliDo termékre utal, mint amelyet a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételén bemutattak. Ebből következik, hogy a Wayback Machine‑től származó képernyőfelvétel releváns információforrást képez, amely megerősíti a „nouveaucheap.blogspot” internetes oldal képernyőfelvételének megbízhatóságát, és azt a fellebbezési tanács helyesen vette figyelembe a vitatott formatervezési mintával azonos korábbi formatervezési minta nyilvánosságra jutásának értékelése céljából.
Negyedikként a felperes vitatja a Google keresőmotoron végzett keresés eredményeit ábrázoló azon képernyőfelvétel bizonyító erejét, amely a SwirliDo formatervezési mintához a 2009‑es évet társítja (lásd: fenti 28. pont, második franciabekezdés). Állításának alátámasztásaként a felperes általános jelleggel vitatja a Google keresőmotoron végzett keresési eredmények formájában megjelenő bizonyítékok hitelességét. A felperes lényegében kifejti, hogy ezek a keresési eredmények az internetes oldalak közzétételének időpontjait mutatják, abban az időpontban, amikor ezeket az oldalakat a Google keresőmotorja indexálta, és nem a közzétételük tényleges időpontját. A felperes szerint a Google keresőmotorjának keresési eredményei nem teszik lehetővé annak ellenőrzését, hogy valamely internetes oldal közzétételének tényleges időpontját manipulálták‑e, és ebből következően a Google keresőmotorján valamely időpontnak a keresési eredményekben való megjelenítése nem minősül hiteles bizonyítéknak arra vonatkozóan, hogy valamely internetes oldalt ebben az időpontban hoztak‑e létre.
Ezen érvelésnek szintén nem lehet helyt adni. Meg kell ugyanis jegyezni, hogy érvelésével a felperes arra az elvont és elméleti lehetőségre hivatkozik, hogy a Google keresőmotoron végzett, a fenti 28. pont második franciabekezdésében ismertetett keresés eredménye nem bizonyítja a „SWIRLIDO OR SWIRLIDON’T?” című cikk közzétételének tényleges időpontját, anélkül hogy olyan konkrét bizonyítékokat terjesztene elő, amelyek alkalmasak lennének a fenti keresési eredmény hitelességének és bizonyító erejének megkérdőjelezésére. Ezenkívül meg kell állapítani, hogy a fent említett keresési eredményt más elemek – különösen a „nouveaucheap.blogspot” blog képernyőfelvétele – is megerősítik, amelyek bizonyítják, hogy a SwirliDo formatervezési minta 2009. november 1‑jén a fent említett blogon nyilvánosságra jutott (lásd: fenti 27. pont, második franciabekezdés).
Ötödikként a felperes – megkérdőjelezve a „faneaccessories.blogspot” blog képernyőfelvételének hitelességét (lásd a fenti 3. pont első franciabekezdését és a fenti 27. pont első franciabekezdését) – azt állítja, hogy maga az említett blog sem hiteles. E tézis alátámasztásaként a felperes először is arra hivatkozik, hogy e blog valamennyi publikációja 2009 novemberére vagy decemberére datálódik, és hogy e blog sem ezen időpontokat megelőzően, sem azokat követően nem működött. Ennélfogva szerinte egy kérészéletű blogról van szó. Másodszor a felperes rámutat arra, hogy a Google keresőmotorján a „www.faneaccessories.blogspot.com” kulcsszóra való rákeresés a 2009. november 1‑je és 2010. június 27. közötti időszakra semmilyen eredményt nem ad ki, amint azt a keresetlevél A.16. sz. melléklete is tanúsítja. Harmadszor, a felperes arra hivatkozik, hogy az e blogban található cikkek rövidek, és csupán egy‑két termékfotóra és pár szavas leírásra korlátozódnak. A blog hozzászólásokat sem tartalmaz. Negyedszer, a felperes azt állítja, hogy a blog és a „TC0100201 – Thick telephone coil rubber band” című cikk nem volt indexálva a Wayback Machine‑en, a blog esetében 2013‑at, a cikk esetében pedig 2017‑et megelőzően. Ez utóbbi érv alátámasztásaként a felperes benyújtotta a keresetlevél A.14. és A.15. sz. mellékletét.
A felperesnek a fenti 61. pontban ismertetett érvelése nem fogadható el anélkül, hogy ne kellene határozni annak elfogadhatóságáról, amelyet az EUIPO vitatott. Ez az érvelés ugyanis lényegében olyan feltételezéseken alapul, amelyeket nem támasztottak alá bizonyítékokkal, mivel az A.14., az A.15. és az A.16. sz. mellékletet végeredményben elfogadhatatlanoknak kell tekinteni (lásd: fenti 9–14. pont). Konkrétabban, az az érv, amely szerint a „faneaccesszories.blogspot” blog kérészéletű mivolta, az e blogon közzétett cikkek rövidsége és az internetezők hozzászólásainak hiánya miatt nem hiteles, csupán egy feltételezést képez. A Google keresőmotoron és a Wayback Machine‑en végzett keresésekre alapított érvek szintén azon a feltételezésen alapulnak, hogy a Google keresőmotor és a Wayback Machine az internetes oldalakat és tartalmaikat az interneten való állítólagos megjelenésük időpontjához közeli időpontra indexálja. Márpedig a Google keresőmotor és a Wayback Machine működési módjára vonatkozó ezen feltevést semmilyen bizonyíték nem támasztja alá (lásd még a fenti 51. pontot). Ennélfogva azt a következtetést kell levonni, hogy a felperes érvei nem kérdőjelezhetik meg a „faneaccessories.blogspot” blog képernyőfelvételének bizonyító erejét, amely, amint az már megállapítást nyert (lásd a fenti 33. pontot), egyértelműen mutatja a blog URL‑címét és a Fancy Fane mintát, és ami szintén fontos, a „TC0100201 – Thick telephone coil rubber band” című cikk közzétételének idejét is, ennélfogva pedig a fent említett minta nyilvánosságra jutásának időpontját.
Hatodszor meg kell jegyezni, hogy a felperes nem állítja, hogy a beavatkozó fél által hivatkozott Fancy Fane és SwirliDo formatervezési minták nyilvánosságra jutását megvalósító események a rendes üzletvitel során észszerűen nem juthattak az érintett ágazaton belül az Unióban működő szakmai körök tudomására a 6/2002 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében.
A fenti megfontolásokra tekintettel a fellebbezési tanács azon megállapítása, amely szerint a beavatkozó fél bizonyította a Fancy Fane és a SwirliDo korábbi formatervezési minták nyilvánosságra jutását megvalósító tényeket, nem szenved hibában. Következésképpen az első jogalapot el kell utasítani.
A bizonyítási teher megoszlására vonatkozó szabály megsértésére alapított, második jogalapról
A felperes, abból az előfeltevésből kiindulva, hogy a szóban forgó formatervezési minta oltalmának megsemmisítése iránti kérelmet benyújtó félnek kell bizonyítania az azzal azonos formatervezéi minta korábbi nyilvánosságra jutását, azt állítja, hogy a fellebbezési tanács a jelen ügyben megsértette a bizonyítási teher megoszlására vonatkozó szabályt, mivel elismerte internetes oldalak egyszerű képernyőfelvételeinek bizonyító erejét, és azt várta el a felperestől, hogy ő döntse meg e bizonyító erőt. Ily módon eljárva az EUIPO jogellenesen telepítette át rá a beavatkozó felet terhelő bizonyítási terhet.
Ennek kapcsán a felperes azt állítja, hogy a fellebbezési tanács megsértette a 6/2002 rendeletnek a 2245/2002 rendelet 28. cikke (1) bekezdése b) pontjának v. és vi. alpontjával együttesen értelmezett 63. cikkének (1) bekezdését, amely rendelkezésekből az következik, hogy a szóban forgó közösségi formatervezési minta oltalmának megsemmisítését kérő személynek kell szolgáltatnia a megsemmisítést igazoló körülményeket alátámasztó bizonyítékokat.
A jelen jogalap keretében a felperes vitatja a fellebbezési tanácsnak a megtámadott határozat 29. pontjában szereplő azon megállapítását is, amely szerint valamely internetes oldal nyomtatott kivonata bizonyító erejének megkérdőjelezése nem alapulhat kizárólag ezen internetes oldal időpontja vagy tartalma manipulálásának elvont lehetőségén. A felperes szerint a fellebbezési tanács álláspontja kihat a jogbiztonságra és a szóban forgó formatervezési minta jogosultjának jogaira, mivel az ő oldaláról nézve nagyon nehéz valamely internetes oldal titokban elvégzett manipulációját bizonyítani. A felperes kifejti, hogy a szóban forgó formatervezési minta jogosultja nem rendelkezik az internetes oldalhoz való olyan hozzáférési jogokkal, mint például egy rendszergazda vagy egy blog szerzője. Ugyanis ehhez meg kellene szerezni a felhasználónevet és a jelszót, amelyek csak az adott internetes oldal tartalmáért felelős személyek által ismertek, vagyis olyan információkat kellene megszerezni, amelyekhez a jogosult a gyakorlatban soha nem fér és nem is férhet hozzá.
A felperes arra a következtetésre jut, hogy a fellebbezési tanács azáltal, hogy a beavatkozó fél által benyújtott, csekély mértékben hiteles bizonyítékokra támaszkodott, és azáltal, hogy lehetetlen követelmények teljesítését írta elő a felperes számára e bizonyítékok megdöntése érdekében, nehezebb bizonyítási terhet rótt rá, mint amely a beavatkozó felet terhelte. Ez a körülmény szerinte indokolttá teszi a megtámadott határozat hatályon kívül helyezését.
Az EUIPO és a beavatkozó fél vitatja a felperes érvelését.
Emlékeztetni kell arra, hogy a megsemmisítést kérő félnek – a jelen ügyben a beavatkozó félnek – kell bizonyítania a korábbi nyilvánosságra jutást megvalósító tényeket, és e nyilvánosságra jutás nem bizonyítható valószínűségekkel vagy vélelmekkel, hanem konkrét és objektív elemeken kell alapulnia (lásd a fenti 22. és 23. pontot). Arra is emlékeztetni kell, hogy a megsemmisítést kérő fél szabadon választhatja meg azokat a bizonyítékokat, amelyeket hasznosnak tart az EUIPO elé terjeszteni (lásd a fenti 26. pontot).
Ami az internetes oldalak képernyőfelvételeinek (és általában az internetről vett bizonyítékoknak) a bizonyító erejét illeti, emlékeztetni kell arra, hogy e bizonyító erőt meg lehet dönteni olyan tényekre való hivatkozással, amelyek konkrétan valamilyen manipulációra utalnak (lásd a fenti 49. pontot).
A jelen ügyben, amint az az első jogalap keretében megállapításra került, a beavatkozó fél a korábbi Fancy Fane és a SwirliDo formatervezési minta nyilvánosságra jutására vonatkozó állításának alátámasztására megbízható bizonyítékokat terjesztett elő. E bizonyítékok, amelyek tartalmát és időpontját több forrás is megerősítette, nem vetettek fel komoly kétségeket megbízhatóságukat és hitelességüket illetően, ráadásul a felperes nem terjesztett elő semmilyen konkrét bizonyítékot, amely bizonyította volna ilyen kétségek fennállását. A felperes az EUIPO előtti közigazgatási eljárás során mindössze – elvont módon – annak lehetőségére hivatkozott, hogy az internetes oldalakat és különösen a blogokat manipulálni lehet.
E körülmények között meg kell állapítani, hogy a bizonyítási teher megoszlásának szabályát a jelen ügyben nem sértették meg. Tekintettel arra ugyanis, hogy a beavatkozó fél a korábbi Fancy Fane és a SwirliDo formatervezési minta nyilvánosságra jutását bizonyító, olyan internetről vett bizonyítékokat terjesztett elő, amelyek kapcsán nem merültek fel komoly kétségek azok megbízhatóságát és hitelességét illetően, a felperes feladata (aki e bizonyítékok hitelességének hiányára hivatkozott) lett volna a hitelesség ezen hiányát konkrétan bizonyítani, amit nem tett meg.
Egyébként a felperes érvelése nem támasztja alá a fenti 66. pontban említett rendelkezések bárminemű megsértését. A 6/2002 rendelet 63. cikkének (1) bekezdése ugyanis többek között pontosítja, hogy megsemmisítési kérelem esetén az EUIPO vizsgálata a felek által előterjesztett jogalapokra és kérelmekre korlátozódik. A 2245/2002 rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontja a megsemmisítési kérelem alaki követelményeit szabályozó eljárási rendelkezést képez. E rendelkezés v. pontja előírja, hogy e kérelemnek tartalmaznia kell azoknak a korábbi formatervezési mintáknak a megjelölését és ábrázolását, amelyeken a kérelem alapul, valamint az e korábbi formatervezési minták létezését igazoló iratokat. E rendelkezés a vi. pontjában előírja, hogy e kérelemnek tartalmaznia kell a kérelem alátámasztásaként előterjesztett tényeket, bizonyítékokat és észrevételeket.
Másfelől, ami a felperesnek a fenti 67. pontban ismertetett érvelését illeti, az EUIPO‑hoz hasonlóan rá kell mutatni arra, hogy a felperestől nem a szóban forgó internetes oldalak manipulációjának bizonyítását követelték meg, hanem azon konkrét körülmények megjelölését, amelyek szerinte hitelt érdemlő módon manipulációra utalnak. A fellebbezési tanács a megtámadott határozat 29. pontjában olyan „nyilvánvaló hamisításra utaló jelekre”, „a szolgáltatott információk vitathatatlan ellentmondásaira” és „nyilvánvaló következetlenségekre” hivatkozott, amelyek észszerűen igazolhatták volna a nyomtatott kivonatok hitelességével kapcsolatos kételyek fennállását. Megállapítható tehát, hogy a fellebbezési tanács nem követelte meg a felperestől, hogy bizonyítsa valamely internetes oldal, közelebbről egy blog manipulálását. Ebből következik, hogy a felperesnek a fenti 67. pontban ismertetett érvelését el kell utasítani, mivel az a megtámadott határozat téves értelmezésén alapul.
Ráadásul, ha a felperes érvelését el kellene fogadni, akkor a formatervezési minták jogosultjai bármilyen, az interneten megfelelően dokumentált nyilvánosságra jutás tényét tagadhatnák, pusztán arra vonatkozó általános és elvont állítások alapján, hogy az internetes oldalak elméletileg manipulálhatók.
A fenti megfontolásokra tekintettel a második jogalapot el kell utasítani.
A fegyveregyenlőség elvének megsértésére alapított, harmadik jogalapról
A felperes azt állítja, hogy a fellebbezési tanács azáltal, hogy úgy ítélte meg, hogy a beavatkozó fél által szolgáltatott bizonyítékok hitelesek voltak, és a gyakorlatban teljesíthetetlen kötelezettséget rótt rá, nevezetesen azt, hogy konkrétan bizonyítsa a blogok képernyőfelvételei tartalmának manipulálását, megsértette a fegyveregyenlőség elvét. A felperes pontosítja, hogy a fellebbezési tanács kiegyensúlyozatlan helyzetet teremtett a felek között, mivel őrá nagyobb bizonyítási terhet rótt, mint a beavatkozó félre.
Az EUIPO és a beavatkozó fél vitatja a felperes érvelését.
Emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a fegyveregyenlőség elve, amely velejárója magának a tisztességes eljárás fogalmának, és amelynek célja az eljárásban részt vevő felek közötti egyensúly biztosítása, maga után vonja, hogy észszerű lehetőséget kell biztosítani valamennyi fél számára arra, hogy ismertesse álláspontját, ideértve annak bizonyítékait is, olyan feltételek mellett, amelyek alapján egyikük sem kerül teljesen előnytelen helyzetbe ellenfelével szemben (lásd: 2016. július 28‑iOrdre des barreaux francophones et germanophone és társai ítélet,
C‑543/14
,
EU:C:2016:605
,
40.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ezen elv célja a bírósági eljárásban részt vevő felek közötti eljárásbeli egyensúly biztosítása, e feleknek különösen a bizonyításfelvételre és a bíróság előtti kontradiktórius vitára vonatkozó szabályokat érintő jogai és kötelezettségei egyenlőségének biztosítása révén (lásd: 2016. július 28‑iOrdre des barreaux francophones et germanophone és társai ítélet,
C‑543/14
,
EU:C:2016:605
,
41.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A fegyveregyenlőség elve analógia útján az EUIPO szervezeti egységei előtt folyó olyan
inter partes
eljárásokra is alkalmazandó, mint amilyen a jelen ügy tárgyát képező eljárás is (lásd ebben az értelemben analógia útján: 2012. május 10‑iRubinstein és L’Oréal kontra OHIM ítélet,
C‑100/11 P
,
EU:C:2012:285
,
102.
pont; 2017. május 8‑iLes Éclaires kontra EUIPO – L’éclaireur International [L’ECLAIREUR] ítélet,
T‑680/15
, nem tették közzé,
EU:T:2017:320
,
23.
pont; 2020. június 10‑iLouis Vuitton Malletier kontra EUIPO – Wisniewski [Sakktáblaminta ábrázolása] ítélet,
T‑105/19
, nem tették közzé,
EU:T:2020:258
,
50.
pont).
A jelen ügyben azt kell megállapítani, hogy a felperesnek a fenti 78. pontban ismertetett kifogásai lényegében az elutasított második jogalap keretében felhozott kifogások megismétlésének minősülnek. Fentebb már megállapítást nyert ugyanis, hogy a fellebbezési tanács helyesen vélte úgy, hogy a beavatkozó fél által a vitatott formatervezési mintánál korábbi formatervezési minták nyilvánosságra jutásának bizonyításaként hivatkozott bizonyítékok hitelesek voltak, hogy a fellebbezési tanács tiszteletben tartotta a bizonyítási teher megosztására vonatkozó szabályt, és hogy a felperest nem terhelte semmilyen lehetetlen bizonyítási kötelezettség.
Mivel a felperes a harmadik jogalap alátámasztására semmilyen más érvet nem hozott fel, és nincsenek olyan körülmények, amelyek azt bizonyítanák, hogy az EUIPO előtti közigazgatási eljárás során megsértették volna a fegyveregyenlőség elvét, a jelen jogalapot, és következésképpen a keresetet teljes egészében el kell utasítani.
A költségekről
A Törvényszék eljárási szabályzata 134. cikkének (1) bekezdése alapján a Törvényszék a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel a felperes pervesztes lett, az EUIPO és a beavatkozó fél kérelmének megfelelően kötelezni kell őt a saját költségeinek, valamint az EUIPO és a beavatkozó fél részéről felmerült költségeknek a viselésére.

A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (tizedik tanács)
a következőképpen határozott:

1)
A Törvényszék a keresetet elutasítja.

2)
A JMS Sports sp. z o.o. viseli a saját költségeit, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és az Inter‑Vion S.A. részéről felmerült költségeket.

Kornezov
Buttigieg
Kowalik‑Bańczyk
Kihirdetve Luxembourgban, a 2021. október 20‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: lengyel.