CELEX: 62014TJ0790
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika
Süüria vastu suunatud piiravad meetmed
Rahaliste vahendite külmutamine
Riiki lubamise piirangud
Varasemate aktide kehtetuks tunnistamine Üldkohtu otsusega
Uued aktid, millega hageja nimi kanti loeteludesse
Ilmne hindamisviga
Omandiõigus
Proportsionaalsus
Süütuse presumptsioon
Lepinguväline vastutus

)
[...]
Menetlus ja poolte nõuded
Hageja esitas Üldkohtu kantseleisse 4. detsembril 2014 saabunud hagiavaldusega tühistamishagi rakendusotsuse 2014/678 ja rakendusmääruse nr 1013/2011 tühistamiseks teda puudutavas osas.
Hageja muutis Üldkohtu kantseleisse 31. juulil 2015 saabunud dokumendis oma nõudeid ja palus samuti tühistada ka otsuse 2015/837 ja rakendusmääruse nr 2015/828 teda puudutavas osas.
Poolte kohtukõned ja Üldkohtu küsimustele antud vastused kuulati ära 21. aprilli 2016. aasta kohtuistungil.
Hageja palub Üldkohtul:
—
tühistada rakendusotsus 2014/678, rakendusmäärus nr 1013/2014, otsus nr 2015/837 ja rakendusmäärus nr 2015/828 (edaspidi „vaidlustatud aktid“) teda puudutavas osas;
—
mõista tema kasuks välja 250000 eurot iga kuu eest alates 1. septembrist 2011 varalise kahju hüvitamiseks ja sümboolne 1 euro mittevaralise kahju hüvitamiseks ning kohustada nõukogu hüvitama talle hilisema varalise kahju;
—
mõista kohtukulud välja nõukogult.
Nõukogu palub Üldkohtul:
—
jätta hagi tervikuna rahuldamata;
—
mõista kohtukulud välja hagejalt.
Õiguslik käsitlus
Tühistamisnõue
[...]
Esimene väide, et esineb ilmne hindamisviga
[...]
Nagu sellest põhjendusest selgub, on hageja lisatud otsuse 2013/255 artikli 28 lõike 1 ja määruse nr 36/2012 artikli 15 lõike 1 punkti a alusel vaidlusalustesse loeteludesse järgmisel kolmel põhjusel:
—
on tuntud ettevõtja, lähedane selliste režiimi võtmeisikutega nagu R. Makhlouf ja I. Anbouba;
—
alates 2014. aasta märtsist on olnud Süüria–Venemaa kahepoolse ärinõukogu aseesimees;
—
toetab sularahaannetuste abil Süüria režiimi sõjategevust.
[...]
Tuleb tõdeda, et hageja nimetati Süüria majandus- ja väliskaubandusministri 14. juuni 2014. aasta otsusega mitte Süüria–Venemaa kahepoolse ärinõukogu aseesimeheks, vaid esimeheks, nagu väitis nõukogu, kuid see ei mõjutanud oluliselt nõukogu hinnangut vaidlustatud otsuses.
Süüria kahepoolsete ärinõukogude (edaspidi „ärinõukogud“) põhikirjadest selgub, et esiteks on ärinõukogude nõukogu (edaspidi „nõukogu“) eesistujaks Süüria majandus- ja väliskaubandusminister. Teiseks kuuluvad nõukokku majandus- ja väliskaubandusminister ning rahvusvaheliste ja Araabia suhete juhatus. Kolmandaks on nendes põhikirjades ette nähtud, et ärinõukogude liikmete kandidaate esitavad kas nõukogu sekretariaat või ärinõukogude üksikliikmed ning kõik ettepanekud esitatakse Süüria majandus- ja väliskaubandusministrile lõpliku otsuse tegemiseks. Neljandaks valitakse iga ärinõukogu asepresident nõukogus, mille eesistujaks on Süüria majandus- ja väliskaubandusminister.
Niisiis tuleneb ärinõukogude põhikirjadest, et Süüria majandus- ja väliskaubandusministril on nendes ärinõukogudes roll, mis ei piirdu teiste liikmete valiku heakskiitmisega, nagu väidab hageja. Süüria majandus- ja väliskaubandusminister on nimelt nõukogu eesistuja, kuulub nõukogu sekretariaati, kes teostab erinevate ärinõukogude üle järelevalvet, on pädev nimetama erinevate ärinõukogude esimehi ja aseesimehi ning neid ärinõukogusid laiali saatma. Samas tuleks isegi siis, kui Süüria majandus- ja väliskaubandusminister piirduks nende ärinõukogude liikmete valiku heakskiitmisega, märkida, et iga esimehe ja aseesimehe nimetamine eeldab valitsuse otsust.
Lisaks toovad nõukogu poolt dokumendis MD 216/14 RELEX ning eelkõige
Syria Report
’i 3. märtsi 2014. aasta artikkel ja
Syriandays
’i artikkel esile hageja rolli Süüria–Venemaa kahepoolses ärinõukogus. Esimene artikkel täpsustab ärinõukogude liikmete nimetamise ja valitseva režiimi vahelist seost. Teine artikkel kirjeldab 29. märtsil 2014 toimunud ärinõukogude esimese üldkogu kulgu, millel osalesid ka Süüria peaminister, majandus- ja väliskaubandusminister ning kõik ärinõukogude esimehed ja aseesimehed. Hageja nimi on mõlemas artiklis nimetatud.
Järelikult tuleb märkida, et hageja rolli Süüria–Venemaa kahepoolses ärinõukogus, mille ülesandeks on Süüria majanduse edendamine ning tema ettevõtjate ja kaubandus- ja investeerimistegevuse areng, saab seletada vaid teatava lähedusega valitsevale režiimile ning see kujutab endast vaieldamatut faktilist asjaolu, mis tõendab teatava seose olemasolu Bachar Al-Assadi režiimiga. See lähedus hageja ja Süüria režiimi vahel andis nõukogule aluse seisukohaks, et hageja sai režiimilt kasu, toetas seda ning oli sellega seotud otsuse 2013/255 artikli 28 lõike 1 ja määruse nr 36/2012 artikli 15 lõike 1 punkti a tähenduses.
Kuna nõukogu oli nõuetekohaselt tõendanud teise aluse olemasolu hageja kandmiseks loetellu, millega oli otsuse 2013/255 artikli 28 lõikes 1 ja määruse nr 36/2012 artikli 15 lõike 1 punktis a ette nähtud loetellu kandmise kriteerium täidetud, ning kuna vastavalt eespool punktis 42 viidatud kohtupraktikale piisab aktide õiguspärasuseks sellest, kui üks nende vastuvõtmiseks vajalikeks alustest on tõendatud, siis ei ole vaja võtta seisukohta nõukogu poolt nimetatud kahe ülejäänud aluse olemasolu kohta vaidlustatud aktides, mistõttu tuleb hageja argumentatsioon neid puudutavas osas tagasi lükata.
[...]

Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (seitsmes koda)
otsustab:

1.
Jätta hagi rahuldamata.

2.
Mõista kohtukulud välja Samir Hassanilt.

Van der Woude
Wiszniewska-Białecka
Ulloa Rubio
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 21. juulil 2016 Luxembourgis,
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: prantsuse.
(
)	Esitatud on üksnes käesoleva kohtuotsuse punktid, mille avaldamist peab Üldkohus otstarbekaks.