CELEX: 62016CJ0144
Előzetes döntéshozatal
A műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén alkalmazott információszolgáltatási eljárások
83/189/EGK és 98/34/EK irányelv
Műszakiszabály‑tervezet
Az Európai Bizottságnak való bejelentés
A tagállamok kötelezettségei
Megsértés
Következmények

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmánnyal (
HL 1994. C 241., 21. o.
és
HL 1995. L 1., 1. o.
) módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, az 1983. március 28‑i 83/189/EGK tanácsi irányelv (
HL 1983. L 109., 8. o.
; a továbbiakban: 83/189 irányelv) 8. cikke (1) bekezdésének értelmezésére, valamint az 1998. július 20‑i 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (
HL 1998. L 217., 18. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 21. kötet, 8. o.) módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról [helyesen: a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén alkalmazott információszolgáltatási eljárás megállapításáról] szóló, 1998. június 22‑i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (
HL 1998. L 204., 37. o.
; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 20. kötet, 337. o.; a továbbiakban: 98/34 irányelv) 8. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
Ezt a kérelmet a Município de Palmela (palmelai önkormányzat, Portugália) és az Autoridade de Segurança Alimentar e Económica (ASAE) – Divisão de Gestão de Contraordenações (élelmiszer‑ és gazdaságbiztonsági hatóság (a továbbiakban: ASAE), Portugália) között az előbbivel szemben a játszóterek és a szabadidőparkok, valamint a játszótéri eszközök és az ütközési felületek elhelyezése, kiépítése, tervezése és funkcionális elrendezése során irányadó biztonsági követelményekre vonatkozó szabályok megsértése miatt kiszabott bírság tárgyában folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
A 83/189 irányelv
A 83/189 irányelv 1. cikke a következőképpen fogalmazott:
„Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
1.
»termék«: minden iparilag előállított termék és mezőgazdasági termék, beleértve a haltermékeket is;
2.
»műszaki leírás«: egy dokumentumban szereplő részletes leírás, amely egy termék előírt tulajdonságait határozza meg, ilyen például a minőségi színvonal, a teljesítmény, a biztonság vagy a méretek, beleértve a termékre alkalmazandó olyan követelményeket, mint a termék megnevezése, a terminológia, a jelképek, a vizsgálat és a vizsgálati módszerek, a csomagolás, a jelölés vagy címkézés és a megfelelőségértékelési eljárások.
[....]
3.
»egyéb követelmények«: a műszaki leíráson kívüli egyéb olyan követelmény, amelyet a termékre különösen a fogyasztók vagy a környezet védelme céljából írnak elő, és amely befolyásolja a termék forgalomba hozatal utáni életciklusát, ilyen követelmény például a használat, az újrafeldolgozás, az újrafelhasználás vagy hulladékkezelés feltételei, ha ezek a feltételek jelentősen befolyásolhatják a termék összetételét vagy természetét, valamint értékesítését;
[....]
9.
»műszaki szabály«: műszaki leírások és más követelmények, beleértve a vonatkozó közigazgatási intézkedéseket is, amelyek betartása egy tagállamban vagy annak nagyobb részében való értékesítés vagy használat esetén de jure vagy de facto kötelező, valamint a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései, kivéve a 10. cikkben foglaltakat, amelyek megtiltják valamely termék gyártását, behozatalát, értékesítését vagy használatát.
[....]
10.
»műszakiszabály‑tervezet«: egy műszaki leírás vagy más követelmény szövege, beleértve az elfogadása vagy műszaki szabályként történő végleges elfogadása céljából megszövegezett közigazgatási rendelkezéseket is, ha a szöveg az előkészítés olyan fokán áll, amelyen még lényeges módosítások végezhetők.
[....]”
Ezen irányelv 8. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezett:
„A 10. cikkre is figyelemmel a tagállamok azonnal közölnek a Bizottsággal minden műszakiszabály‑tervezetet, kivéve ha az csak egy nemzetközi vagy európai szabvány teljes szövegét ülteti át, ebben az esetben a megfelelő szabványra történő hivatkozás is elegendő. A Bizottságot egy közleményben a szabály elfogadása szükségességének indokairól is tájékoztatni kell, amennyiben ezek nem derülnek ki már a tervezetből is.
Ha szükséges, a tagállamok egyidejűleg közlik az elsődlegesen és közvetlenül érintett alapvető törvényi és rendeleti rendelkezések szövegét, ha ezen szövegek ismerete szükséges a műszakiszabály‑tervezet jelentőségének megítéléséhez, amennyiben egy korábbi közleményben még nem tették ezt meg.
A tagállamok a fenti feltételek mellett újra közlik a tervezetet, ha olyan változtatásokat hajtanak rajta végre, amelyek jelentős mértékben módosítják azok hatályát, lerövidítik a végrehajtására eredetileg előirányzott időtartamokat, leírásokat vagy követelményeket fűznek hozzá, illetve ez utóbbiakat szigorítják.
[....]”
A 98/34 irányelv
A 83/189 irányelvet hatályon kívül helyező 98/34 irányelv 1. cikke a következőket tartalmazta:
„Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
1.
»termék«: minden iparilag előállított termék és mezőgazdasági termék, beleértve a haltermékeket is;
2.
»szolgáltatás«: az információs társadalom bármely szolgáltatása, azaz bármely, általában térítés ellenében, távolról, elektronikus úton és a szolgáltatást igénybe vevő egyéni kérelmére nyújtott szolgáltatás.
[....]
3.
»műszaki leírás«: egy dokumentumban szereplő részletes leírás, amely egy termék előírt tulajdonságait határozza meg, ilyen például a minőségi színvonal, a teljesítmény, a biztonság vagy a méretek, beleértve a termékre alkalmazandó olyan követelményeket, mint a termék megnevezése, a terminológia, a jelképek, a vizsgálat és a vizsgálati módszerek, a csomagolás, a jelölés vagy címkézés és a megfelelőségértékelési eljárások.
[....]
4.
»egyéb követelmények«: a műszaki leíráson kívüli egyéb olyan követelmény, amelyet a termékre különösen a fogyasztók vagy a környezet védelme céljából írnak elő, és amely befolyásolja a termék forgalomba hozatal utáni életciklusát, ilyen követelmény például a használat, az újrafeldolgozás, az újrafelhasználás vagy hulladékkezelés feltételei, ha ezek a feltételek jelentősen befolyásolhatják a termék összetételét vagy természetét, valamint értékesítését;
5.
»szolgáltatásokra vonatkozó szabály«: a 2. pont értelmében vett szolgáltatási tevékenységek megkezdésére és végzésére vonatkozó általános jellegű követelmény, különösen a szolgáltatóra, a szolgáltatásokra és a szolgáltatást igénybe vevőre vonatkozó rendelkezések, ide nem értve az olyan szabályokat, amelyek nem kifejezetten az említett pontban meghatározott szolgáltatásokra vonatkoznak.
[....]
11.
»műszaki szabály«: műszaki leírások és más követelmények vagy szolgáltatásra vonatkozó szabályok, beleértve a vonatkozó közigazgatási rendelkezéseket is, amelyek betartása az értékesítés, a szolgáltatásnyújtás, valamely szolgáltató létrehozása vagy a valamely tagállamban vagy annak nagyobb részén történő használat esetén
de jure
vagy
de facto
kötelező, valamint a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései, kivéve a 10. cikkben foglaltakat, amelyek megtiltják valamely termék gyártását, behozatalát, értékesítését vagy használatát, vagy valamely szolgáltatás nyújtását vagy használatát, illetve valamely szolgáltató létrehozását.
[....]”
Ezen irányelv 8. cikkének (1) bekezdése a következőket tartalmazta:
„A 10. cikkre is figyelemmel a tagállamok azonnal közölnek a Bizottsággal minden műszakiszabály‑tervezetet, kivéve ha az csak egy nemzetközi vagy európai szabvány teljes szövegét ülteti át, ebben az esetben a megfelelő szabványra történő hivatkozás is elegendő. A Bizottságot egy közleményben a szabály elfogadása szükségességének indokairól is tájékoztatni kell, amennyiben ezek nem derülnek ki már a tervezetből is.
Ha szükséges, a tagállamok egyidejűleg közlik az elsődlegesen és közvetlenül érintett alapvető törvényi és rendeleti rendelkezések szövegét, ha ezen szövegek ismerete szükséges a műszakiszabály‑tervezet jelentőségének megítéléséhez, amennyiben egy korábbi közleményben még nem tették ezt meg.
A tagállamok a fenti feltételek mellett újra közlik a tervezetet, ha olyan változtatásokat hajtanak rajta végre, amelyek jelentős mértékben módosítják azok hatályát, lerövidítik a végrehajtására eredetileg előirányzott időtartamokat, leírásokat vagy követelményeket fűznek hozzá, illetve ez utóbbiakat szigorítják.
[....]”
A portugál jog
Az 1997. december 27‑i Decreto‑Lei n
o
379/97 (379/97. sz. törvényrendelet) mellékletét képező Regulamento que estabelece as condições de segurança a observar na localização, implantação, conceção e organização funcional dos espaços de jogo e recreio, respetivamente, equipamento e superfícies de impacto (a játszóterek, a szabadidőparkok, valamint a játszótéri eszközök és az ütközési felületek elhelyezése, kiépítése, tervezése és funkcionális elrendezése során irányadó biztonsági követelmények megállapításáról szóló rendelet; a továbbiakban: EJR‑rendelet) „Hasznos információk” című 13. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A játszótereken és a szabadidőparkokban több helyen, jól láthatóan és olvashatóan fel kell tüntetni a következő információkat:
a)
a játszótérért és a szabadidőparkért felelős személy, valamint az ellenőrzést végző személy neve és telefonszáma;
b)
a legközelebbi telefon elhelyezkedése;
c)
a legközelebbi kórházi sürgősségi betegellátás vagy más sürgősségi ellátás címe és telefonszáma;
d)
nemzeti segélyhívószám.”
Az EJR‑rendelet „Biztonsági követelményeknek való megfelelés” című 16. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőket írta elő:
„1 –   A gyártó vagy meghatalmazott képviselője, illetve az Európai Unió területén székhellyel rendelkező importőr a jól látható, olvasható és letörölhetetlen »Megfelel a biztonsági követelményeknek« jelzésnek az eszközökön és azok csomagolásán történő elhelyezésével tanúsítja a követelményeknek való megfelelést.
2 –   A szabadidős játszóterekre való eszközök gyártójának vagy annak meghatalmazott képviselőjének, illetve az Európai Unió területén székhellyel rendelkező importőrének jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetnie a következőket is:
a)
az eszközön és annak csomagolásán:
i.
neve, cégneve vagy védjegye, címe, a modell referenciaszáma és a gyártás éve;
ii.
az eszközök célzott felhasználói korcsoportja;
iii.
az egyidejű felhasználók maximális száma;
b)
az eszközön: a használatához kapcsolódó veszélyek megelőzéséhez szükséges információk.
[....]”
A 2009. május 19‑i Decreto‑Lei n
o
119/2009 (119/2009. sz. törvényrendelet) módosította az EJR‑rendeletet, különösen annak 13. és 16. cikkét.
A 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikke a következőket tartalmazza:
„A játszótereken és a szabadidőparkokban több helyen, jól láthatóan és olvashatóan fel kell tüntetni a következő információkat:
a)
a játszótérért és a szabadidőparkért felelős személy, valamint az ellenőrzést végző személy neve és telefonszáma;
b)
a játszótér és a szabadidőpark maximális befogadóképessége;
c)
a legközelebbi telefon elhelyezkedése;
d)
a legközelebbi kórházi sürgősségi betegellátás vagy más sürgősségi ellátás címe és telefonszáma;
e)
nemzeti segélyhívószám.”
A 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 16. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A szabadidős játszóterekre való eszközök gyártójának vagy annak meghatalmazott képviselőjének, illetve az Európai Unió területén székhellyel rendelkező importőrének jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetnie a következőket is:
a)
az eszközön és annak csomagolásán:
i.
neve, cégneve vagy védjegye, címe, a modell referenciaszáma és a gyártás éve;
ii.
az eszközök célzott felhasználói korcsoportja;
iii.
az alkalmazandó műszaki szabvány száma és dátuma;
iv.
az egyidejű felhasználók maximális száma;
v.
a gyermekek legkisebb és legnagyobb mérete;
b)
az eszközön: a használatához kapcsolódó veszélyek megelőzéséhez szükséges információk.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
2010. november 25‑én az ASAE jegyzőkönyvet vett fel, amelyben az áll, hogy a palmelai önkormányzat a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendeletben foglalt és szankcionált jogsértéseket követte el.
2011. március 2‑án védekezésként előadott észrevételeiben a palmelai önkormányzat elsődlegesen arra hivatkozott, hogy az állítólagosan megsértett szabályok egyértelműségének hiánya miatt nem lehet megállapítani a felelősségét a felrótt jogsértésekért. Másodlagosan, a jogsértések enyhe fokú súlyosságára tekintettel az önkormányzat hangsúlyozta, hogy egy egyszerű figyelmeztetés is elegendő lett volna az említett jogsértések szankcionálására.
2013. október 23‑án közölték a palmelai önkormányzattal az ASAE határozatát, amelyben az 15500 euró egyszeri bírság, és ezenfelül költségek címén 100 euró megfizetésére kötelezte az önkormányzatot. Az önkormányzat 2013. november 14‑én keresetet indított e határozattal szemben.
A Tribunal Judicial da Comarca de Setúbal (setúbali kerületi bíróság, Portugália) 2014. április 3‑án hozott ítéletével megállapította a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontjában és 16. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazhatatlanságát, és ennek következtében indokolási hiba, valamint a határozat indokolása és rendelkező része közötti ellentmondás miatt megsemmisítette a vitatott határozatot. 2016. január 30‑án a palmelai önkormányzattal közölték az új határozatot, amelyben 10000 euró egyszeri bírság és ezenfelül költségek címén 100 euró megfizetésére kötelezték az önkormányzatot.
A palmelai önkormányzat keresetet indított az új határozattal szemben a kérdést előterjesztő bíróság előtt, amelyben felhívta, hogy terjesszen be előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Bírósághoz azzal kapcsolatban, hogy milyen következményeket von maga után a műszaki szabályok bejelentésére vonatkozóan a 98/34 irányelvben előírt kötelezettség megsértése.
A kérdést előterjesztő bíróság rámutat, hogy a tagállamok ezen irányelv alapján kötelesek mind a műszaki szabályokat és későbbi módosításaikat, mind az azokhoz közvetlenül kapcsolódó, főbb törvényi és rendeleti alaprendelkezések szövegét bejelenteni. E bíróság a nemzeti ítélkezési gyakorlatra alapított előfeltevésből kiindulva, miszerint a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontja és 16. cikkének (1) és (2) bekezdése műszaki szabálynak minősül, azt a kérdést teszi fel a Bíróságnak, hogy milyen következményeket von maga után, ha megsértik az említett szabályok Bizottságnak való bejelentésére irányuló kötelezettséget.
Ezenkívül e bíróság azt a kérdést is felteszi, hogy ezen kötelezettség megsértése csak e szabályoknak vagy pedig az azokat tartalmazó teljes szövegnek az alkalmazhatatlanságát vonja szankcióként maga után.
E körülmények között a Tribunal Judicial da Comarca de Setúbal (setúbali kerületi bíróság) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)
A nemzeti bíróságnak teljes alkalmazhatatlanságot kell megállapítania a műszaki szabványokat bevezető azon jogszabály tekintetében, amelyet a 98/34 irányelvben foglaltakat megsértve nem jelentettek be az Európai Bizottságnak, vagy pedig az alkalmazhatatlanság megállapítását a nemzeti jogszabály által bevezetett új műszaki szabályokra kell korlátoznia? Illetve,
2)
A műszaki szabványokat bevezető azon jogszabályra, amelyet a 98/34 irányelvben foglaltakat megsértve nem jelentettek be a Bizottságnak, a teljes körű alkalmazhatatlanság szankciója vonatkozik, vagy az alkalmazhatatlanságra vonatkozó döntést a nemzeti jogszabály által bevezetett új műszaki szabályokra kell korlátozni?
3)
Az EJR‑rendeletben szereplő összes műszaki szabvány alkalmazását vagy csak a 119/2009. sz. törvényrendelet által módosított vagy bevezetett műszaki szabványok alkalmazását kell mellőzni?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a nemzeti bíróságok és a Bíróság között az EUMSZ 267. cikkel bevezetett együttműködési eljárás keretében a Bíróság feladata, hogy a nemzeti bíróságnak az előtte folyamatban lévő ügy eldöntéséhez hasznos választ adjon. A Bíróságnak ebből a szempontból adott esetben át kell fogalmaznia a feltett kérdéseket (2016. április 28‑iOniors Bio ítélet,
C‑233/15
,
EU:C:2016:305
,
30.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). A Bíróság ezenkívül figyelembe vehet olyan uniós jogi normákat, amelyekre a nemzeti bíróság kérdésében nem hivatkozott (2016. július 14‑iBASF‑végzés,
C‑456/15
, nem tették közzé,
EU:C:2016:567
,
15.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy abban az esetben, ha olyan nemzeti rendelkezések, mint amilyen a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontja és 16. cikkének (1) és (2) bekezdése, műszaki szabályoknak minősülnek a 83/189 és a 98/34 irányelv értelmében, úgy kell értelmezni a 83/189 irányelv 8. cikkének (1) bekezdését és a 98/34 irányelv 8. cikkének (1) bekezdését, hogy a be nem jelentett műszaki szabályok alkalmazhatatlanságára irányuló szankció csak az említett szabályokra vonatkozik, vagy pedig az azokat tartalmazó jogszabály egészére.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a 119/2009. sz. törvényrendelet módosította az EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontját és 16. cikkének (2) bekezdését, ám változatlanul hagyta a rendelet 16. cikkének (1) bekezdését. A kérdést előterjesztő bíróság abból az előfeltevésből indul ki, hogy az említett nemzeti szabályok műszaki szabályoknak minősülnek.
A 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 16. cikkének (1) és (2) bekezdésével kapcsolatban a kérdést előterjesztő bírósággal egyezően meg kell állapítani, hogy az valóban műszaki szabálynak minősül a 83/189 és a 98/34 irányelv értelmében, mivel ez a rendelkezés a fogyasztóvédelem érdekében olyan követelményeket ír elő a termékre, amelyek érintik annak forgalomba hozatal utáni életciklusát és jelentősen befolyásolják az ilyen termék összetételét és értékesítését. Így ez a rendelkezés mind a 83/189 irányelv 1. cikkének 3. pontja, mind a 98/34 irányelv 1. cikkének 4. pontja értelmében az „egyéb követelmények” kategóriájába tartozik.
Meg kell vizsgálni, hogy ugyanez a következtetés vonható‑e le a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontjával kapcsolatban is, mivel a törvényrendelet elfogadásakor a 98/34 irányelv már hatályban volt.
Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a „műszaki szabály” fogalma négyféle intézkedési kategóriát foglal magában, így először is a 98/34 irányelv 1. cikkének 3. pontja értelmében vett „műszaki leírás[t]”, másodszor az ezen irányelv 1. cikkének 4. pontjában meghatározott „egyéb követelmények[et]”, harmadszor az említett irányelv 1. cikkének 5. pontjában meghatározott „szolgáltatásra vonatkozó szabály[t]”, negyedszer pedig a „tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései[t], […] amelyek [ugyanezen irányelv 1. cikkének 11. pontja szerint] megtiltják valamely termék gyártását, behozatalát, értékesítését vagy használatát, vagy valamely szolgáltatás nyújtását vagy használatát, illetve valamely szolgáltató létrehozását” (2016. február 4‑iInce‑ítélet,
C‑336/14
,
EU:C:2016:72
,
70.
pont).
E tekintetben először is tisztázni kell, hogy „a műszaki leírás” fogalma előfeltételezi, hogy a nemzeti intézkedés kifejezetten a termékre vagy annak csomagolására vonatkozik, és ennélfogva meghatározza a termék valamely megkövetelt jellemzőjét. Ellenben, ha egy nemzeti intézkedés a vállalkozások alapítását olyan feltételekhez köti, mint például azok a rendelkezések, amelyek egy szakmai tevékenység gyakorlását előzetes engedélytől teszik függővé, akkor ezek a feltételek nem minősülnek műszaki szabályoknak (2016. október 13‑iM. és S. ítélet,
C‑303/15
,
EU:C:2016:771
,
19.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Másodszor ahhoz, hogy valamely nemzeti intézkedést a 98/34 irányelv 1. cikke 4. pontjának értelmében vett „egyéb követelménynek” lehessen tekinteni, olyan „feltételnek” kell minősülnie, amely jelentősen befolyásolhatja az érintett termék összetételét, természetét vagy értékesítését. Ugyanakkor meg kell vizsgálni, hogy egy ilyen intézkedést az érintett termék használatára vonatkozó „feltételnek” kell‑e minősíteni, vagy ellenkezőleg, az ezen irányelv 1. cikkének 11. pontjában említett műszaki szabály kategóriájába tartozó nemzeti intézkedésről van‑e szó. Valamely nemzeti intézkedés műszaki szabályainak az egyik vagy a másik kategóriába való tartozása az intézkedés által elrendelt tilalom hatályától függ (2016. október 13‑iM. és S. ítélet,
C‑303/15
,
EU:C:2016:771
,
20.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Harmadszor, a 98/34 irányelv 1. cikkének 5. pontjában említett, „szolgáltatásra vonatkozó szabály” fogalma kizárólag az információs társadalom szolgáltatásaira – vagyis bármely távolról, elektronikus úton és a szolgáltatást igénybe vevő egyéni kérelmére nyújtott szolgáltatásra – vonatkozó szabályokra vonatkozik (lásd ebben az értelemben: 2016. október 13‑iM. és S. ítélet,
C‑303/15
,
EU:C:2016:771
,
21.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A jelen esetben a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontja kötelezővé tette, hogy a játszótér és a szabadidőpark több pontján is tüntessék fel azt az információt, hogy mekkora a játszótér és a szabadidőpark maximális befogadóképessége.
Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy az ilyen rendelkezés nem tartozik a 98/34 irányelv 1. cikkének 3. pontja értelmében vett „műszaki leírás” kategóriájába, mivel nem vitatott, hogy azok a rendelkezések, amelyek általános biztonsági és védelmi követelményeket és célokat írnak elő anélkül, hogy kifejezetten az érintett termékre vagy annak csomagolására vonatkoznának, és ennélfogva nem határozzák meg e termék jellemzőit, nem minősülnek műszaki leírásnak (lásd ebben az értelemben: 2011. június 9‑iIntercommunale Intermosane és Fédération de l’industrie et du gaz ítélet,
C‑361/10
,
EU:C:2011:382
,
17.
és
18.
pont).
Az említett rendelkezés nem tartozik továbbá a 98/34 irányelv 1. cikkének 5. pontja értelmében vett „szolgáltatásokra vonatkozó szabály” kategóriájába sem, amennyiben nem vonatkozik az ezen irányelv 1. cikkének 2. pontja értelmében vett információs társadalom szolgáltatásaira.
Végül annak eldöntéséhez, hogy az adott esetben egy olyan nemzeti rendelkezés, mint a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontja, a 98/34 irányelv 1. cikkének 4. pontja vagy pedig ezen irányelv 1. cikkének 11. pontja hatálya alá tartozik‑e, azt kell megvizsgálni, hogy az érintett termékek használatára vonatkozó „feltételként” jelentősen befolyásolhatja‑e az érintett termékek – vagyis a játszótereken és a szabadidőparkokban lévő felszerelések – összetételét, természetét vagy értékesítését, vagy pedig az említett irányelv 1. cikkének 11. pontjában említett tilalmak kategóriájába tartozó nemzeti rendelkezésről van‑e szó.
Egyrészt nem vitatott, hogy az olyan rendelkezés, mint amely az alapügyben szerepel, a benne foglalt előírások általános jellegére tekintettel nem minősül a 98/34 irányelv 1. cikkének 4. pontja értelmében vett „egyéb követelménynek” (lásd ebben az értelemben: 2011. június 9‑iIntercommunale Intermosane és Fédération de l’industrie et du gaz ítélet,
C‑361/10
,
EU:C:2011:382
,
21.
pont). Másrészt nem tartalmaz olyan tilalmakat, amelyek az említett irányelv 1. cikkének 11. pontjában foglalt tilalmak kategóriájába tartozhatnának.
E körülmények között meg kell állapítani, hogy az olyan rendelkezés, mint a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 13. cikkének b) pontja, nem minősül a 98/34 irányelv értelmében vett műszaki szabálynak.
A Bizottságnak be nem jelentett műszaki szabályok alkalmazhatatlanságának szankciójával kapcsolatban előzetesen arra kell emlékeztetni, hogy a 83/189 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése előírta a tagállamok számára azt a kötelezettséget, hogy minden műszakiszabály‑tervezetet közöljenek a Bizottsággal, és ezt a kötelezettséget a 98/34 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése is átvette.
Egyébiránt az ilyen bejelentési kötelezettség megsértése a be nem jelentett műszaki szabályok alkalmazhatatlanságára irányuló szankcióval sújtható (lásd ebben az értelemben, a 83/189 irányelv vonatkozásában: 1996. április 30‑iCIA Security International ítélet,
C‑194/94
,
EU:C:1996:172
,
54.
pont; a 98/34 irányelv vonatkozásában: 2016. február 4‑iInce‑ítélet,
C‑336/14
,
EU:C:2016:72
,
67.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Az ilyen szankció terjedelmét illetően meg kell állapítani, hogy bár a 83/189 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése és a 98/34 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése a műszaki szabályokat tartalmazó jogszabálytervezetek teljes szövegének a Bizottsággal való közlését követeli meg, az említett kötelezettség megsértéséből fakadó alkalmazhatatlanság nem az ilyen jogszabály összes rendelkezésére, hanem csupán az abban szereplő műszaki szabályokra terjed ki (lásd ebben az értelemben: 2016. február 4‑iInce‑ítélet,
C‑336/14
,
EU:C:2016:72
,
68.
pont).
Ilyen körülmények között a feltett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a 83/189 irányelv 8. cikkének (1) bekezdését és a 98/34 irányelv 8. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan, be nem jelentett műszaki szabály alkalmazhatatlanságára irányuló szankció, mint amilyen a 119/2009. sz. törvényrendelettel módosított EJR‑rendelet 16. cikkének (1) és (2) bekezdésében szerepel, csak az említett műszaki szabályra vonatkozik, és nem az azt tartalmazó jogszabály egészére.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (hatodik tanács) a következőképpen határozott:

Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmánnyal módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1983. március 28‑i 83/189/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (1) bekezdését és az 1998. július 20‑i 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról [helyesen: a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén alkalmazott információszolgáltatási eljárás megállapításáról] szóló, 1998. június 22‑i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan, be nem jelentett műszaki szabály alkalmazhatatlanságára irányuló szankció, mint amilyen a 2009. május 19‑i Decreto‑Lei n
o
119/2009 (119/2009. sz. törvényrendelet) által módosított, az 1997. december 27‑i Decreto‑Lei n
o
379/97 (379/97. sz. törvényrendelet) mellékletét képező Regulamento que estabelece as condições de segurança a observar na localização, implantação, conceção e organização funcional dos espaços de jogo e recreio, respetivamente, equipamento e superfícies de impacto (a játszóterek, a szabadidőparkok, valamint a játszótéri eszközök és az ütközési felületek elhelyezése, kiépítése, tervezése és funkcionális elrendezése során irányadó biztonsági követelmények megállapításáról szóló rendelet) 16. cikkének (1) és (2) bekezdésében szerepel, csak az említett műszaki szabályra vonatkozik, és nem az azt tartalmazó jogszabály egészére.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: portugál.