CELEX: 62019CJ0760
Predhodno odločanje
Carinska unija
Skupna carinska tarifa
Kombinirana nomenklatura
Tarifna uvrstitev
Tarifni številki 8472 in 9031
Validator bankovcev in blagajniški predali
Naprava za vgradnjo v gostujočo napravo in priklop na zunanji gostiteljski krmilnik
Izvedbena uredba (EU) 2016/1760
Veljavnost

Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na veljavnost Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1760 z dne 28. septembra 2016 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (
UL 2016, L 269, str. 6
).
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbama JCM Europe (UK) Ltd in Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (davčna in carinska uprava, Združeno kraljestvo) v zvezi s tarifno uvrstitvijo proizvoda, ki ga uvaža ta družba, in sicer iPRO‑RC, naprave, sestavljene iz validatorja bankovcev in blagajniških predalov.
Pravni okvir
Kombinirana nomenklatura
Tarifna uvrstitev blaga, uvoženega v Evropsko unijo, je urejena s kombinirano nomenklaturo iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382).
Kombinirana nomenklatura temelji na harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), ki ga je pripravil Svet za carinsko sodelovanje – ki je postal Svetovna carinska organizacija (WCO) – in ki je bil uveden z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, sklenjeno 14. junija 1983 v Bruslju. Ta konvencija je bila skupaj s Protokolom o spremembah z dne 24. junija 1986 v imenu Evropske gospodarske skupnosti odobrena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 288). V skladu s členom 3(1) Uredbe št. 2658/87 kombinirana numenklatura prevzema številke in šestmestne podštevilke HS, zanjo sta značilni le sedma in osma številka, ki označujeta pododdelke.
Različica kombinirane nomenklature, ki se uporablja v postopku v glavni stvari, je različica za leto 2016, ki izhaja iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1754 z dne 6. oktobra 2015 o spremembi Priloge I k Uredbi št. 2658/87 (
UL 2015, L 285, str. 1
, v nadaljevanju: KN).
Splošna pravila za razlago KN, ki so navedena v njenem prvem delu, oddelek I(A), določajo:
„Blago se v [KN] uvršča po naslednjih načelih:
1.
Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem in po nadalje opisanih pravilih, če niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih številk ali opomb:
[…]
6.
Iz pravnih razlogov se proizvodi uvrščajo pod tarifne podštevilke v okviru ene tarifne številke po poimenovanjih teh tarifnih podštevilk in morebitnih opombah k tem tarifnim podštevilkam ter, smiselno, po teh pravilih, pri čemer velja, da se tarifne podštevilke lahko primerjajo samo na isti ravni razčlenitve. To pravilo velja tudi za opombe k oddelkom in poglavjem, če ni določeno drugače.“
Drugi del KN, naslovljen „Seznam carin“, zajema oddelek XVI, naslovljen „Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te proizvode“. V opombah KN, ki se nanašajo na ta oddelek, je navedeno:
„1.
V ta oddelek ne spadajo:
[…]
(m)
izdelki iz poglavja 90;
[…]
3.
Če ni drugače določeno, se kombinirani stroji, ki so sestavljeni iz dveh ali več strojev tako, da tvorijo integralno celoto, in drugi stroji, zasnovani za opravljanje dveh ali več dopolnilnih ali alternativnih funkcij, uvrščajo tako, kot da bi imeli samo tisto komponento ali kot da bi predstavljali samo tisti stroj, ki opravlja glavno funkcijo.
4.
Kadar je stroj (vključno s kombinacijo več strojev) sestavljen iz več komponent (ločenih ali med seboj povezanih s cevmi, transmisijskimi napravami, električnimi kabli ali drugimi napravami), katerih namen je, da skupaj prispevajo k jasno opredeljeni funkciji iz posamezne tarifne številke poglavja 84 ali 85, se vse komponente štejejo za celoto in uvrščajo pod tisto tarifno številko, ki ustreza funkciji celote.
[…]“
V navedenem oddelku je poglavje 84, naslovljeno „Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli“. To poglavje med drugim vsebuje tarifno številko 8472, v kateri je navedeno:
„Drugi pisarniški stroji (npr. razmnoževalni stroji – hektografski ali na matrice, stroji za naslavljanje, avtomatski stroji za izplačilo bankovcev, stroji za sortiranje, štetje ali pakiranje kovancev, stroji za šiljenje svinčnikov, stroji za perforiranje ali spajanje z žičnimi sponkami)“.
Tarifna številka 8472 KN vsebuje to razvrstitev:
8472 10 00
– Razmnoževalni stroji
8472 30 00
– Stroji za sortiranje, prepogibanje, dajanje v ovitke ali zavoje, odpiranje, zapiranje ali pečatenje pošte in stroji za lepljenje ali žigosanje poštnih znamk
8472 90
– Drugi:
8472 90 10
– – stroji za sortiranje, štetje ali pakiranje kovancev
8472 90 30
– – bankomati
8472 90 70
– – drugi
Na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1821 z dne 6. oktobra 2016 o spremembi Priloge I k Uredbi št. 2658/87 (
UL 2016, L 294, str. 1
) je bila oznaka tarifne podštevilke „Drugi“ tarifne številke 8472 KN spremenjena od 84729070 do 84729090 za obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2019.
Naslov oddelka XVIII KN je „Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; ure; glasbila; njihovi deli in pribor“. Med drugim vključuje poglavje 90 z naslovom „Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; njihovi deli in pribor“.
V opombah KN k poglavju 90 je navedeno:
„1.
V to poglavje ne spadajo:
[…]
(g)
črpalke iz tar. št. 8413, ki imajo merilne naprave; aparati za kontrolo in štetje, ki delujejo na podlagi tehtanja, in posebej predložene uteži za tehtnice (tar. št. 8423); stroji za dviganje in manipulacijo (tar. št. 8425 do 8428); stroji vseh vrst za rezanje papirja in kartona (tar. št. 8441); naprave za nastavitev obdelovanca ali orodja na obdelovalnih strojih iz tar. št. 8466, vključno naprave z optičnimi napravami za odčitavanje skale (npr. ‚optične‘ razdelilne glave), vendar ne tudi tiste, ki so v bistvu optični instrumenti (npr. teleskopi za centriranje); računski stroji (tar. št. 8470); ventili in druge naprave (tar. št. 8481); stroji in aparati iz tar. št. 8486, vključno aparati za projekcijo in risanje vzorcev vezij na občutljivi polprevodniški material;
[…]
3.
Prav tako se na to poglavje nanašajo določbe opomb 3 in 4 k oddelku XVI.
[…]“
Navedeno poglavje med drugim vsebuje tarifno številko 9031, v kateri je navedeno:
„Instrumenti, aparati in stroji za merjenje ali kontrolo, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju; projektorji profilov.“
Tarifna številka 9031 KN vsebuje to razvrstitev:
[…]
[…]

– Drugi optični instrumenti in aparati:
9031 41 00
– – za nadzor polprevodniških rezin ali naprav ali za nadzor fotomask ali mrežic, ki se uporabljajo pri proizvodnji polprevodniških naprav
9031 49
– – drugi
9031 49 10
– – – projektorji profilov
9031 49 90
– – – drugi
[…]
[…]
Uredba (EU) št. 952/2013
Člen 57 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (
UL 2013, L 269, str. 1
), naslovljen „Tarifna uvrstitev blaga“, v odstavkih 1 in 4 določa:
„1.   Za uporabo skupne carinske tarife se tarifna uvrstitev blaga opravi z določitvijo ene od podštevilk ali dodatne razčlenitve [KN], v katero se navedeno blago uvrsti.
[…]
4.   Komisija lahko sprejme ukrepe za določitev tarifne uvrstitve blaga v skladu z odstavkoma 1 in 2.“
Člen 58 te uredbe, naslovljen „Podelitev izvedbenih pooblastil“, v odstavku 2 določa:
„Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe iz člena 57(4).
[…]“
Člen 285(1) navedene uredbe določa, da Komisiji pri izvajanju te pristojnosti pomaga Odbor za carinski zakonik.
Izvedbena uredba 2016/1760
Komisija je Izvedbeno uredbo 2016/1140 sprejela na podlagi člena 57(4) in člena 58(2), prvi pododstavek, Uredbe št. 952/2013.
Člen 1 izvedbene uredbe določa:
„Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v [KN] pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.“
V skladu s členom 3 navedene izvedbene uredbe je ta uredba začela veljati 24. oktobra 2016.
V prilogi k Izvedbeni uredbi 2016/1760 je navedeno:
„Opis blaga
Uvrstitev (oznaka KN)
Utemeljitev
(1)
(2)
(3)
Aparat, sestavljen iz validatorja bankovcev in blagajniških predalov (t. i. ‚enota za sprejem in izdajo bankovcev‘), skupno meri približno 10 × 24 × 44 cm.
Validator bankovcev uporablja tehnologijo optičnega skeniranja za preverjanje pristnosti bankovcev po vnaprej določenih merilih.
Bankovci, ki jih potrdi validator, se prenesejo v blagajniški predal. Ko se blagajniški predal napolni (običajno 30 bankovcev), se bankovci samodejno sortirajo in preusmerijo v druge blagajniške predale z običajno zmogljivostjo 300 bankovcev.
Aparat se uporablja na primer na področju igralnih, prodajnih in parkirnih avtomatov za plačevanje storitev ali izdelkov.
Aparat lahko tudi izplačuje bankovce.
Vedno je povezan s tako imenovanim ‚gostiteljskim krmilnikom‘ (ob predložitvi ni prisoten), ki ureja vnaprej določena merila za bankovce in tok bankovcev v različne blagajniške predale.
Glej sliko (*).
8472 90 70
Uvrstitev določata splošni pravili 1 in 6 za razlago [KN] ter besedilo oznak KN 8472, 8472 90 in 8472 90 70.
Uvrstitev pod tarifno številko 9031 kot instrument za merjenje ali kontrolo je izključena, saj gre za aparat, ki je več kot instrument za kontrolo, ki je zajet v navedeni tarifni številki. Poleg preverjanja pristnosti bankovcev opravlja tudi druga opravila, kot so sortiranje in pošiljanje bankovcev v druge blagajniške predale ter izplačevanje bankovcev. Vsa opravila, ki jih opravlja aparat, so zajeta pod tarifno številko 8472.
Aparat je zato treba uvrstiti pod oznako KN 70 kot pisarniški stroj.
(*) Slika je zgolj informativna.
“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari je družba s sedežem v Združenem kraljestvu, ki uvaža iPRO‑RC.
Predložitveno sodišče opisuje ta izdelek kot validator in vračalec bankovcev, zasnovan za vgradnjo v gostiteljsko napravo, kot so samopostrežne blagajne, prodajni avtomati, avtomati za vozovnice ali igralni avtomati, in meni, da ni primeren za uporabo v bankomatih.
To sodišče navaja, da ima iPRO‑RC tri glavne sestavne dele, ki so vsi nameščeni v šasijo, in sicer enoto za verifikacijo, enoto za vračanje in blagajniški predal. Celotna naprava je nato nameščena v ohišje gostiteljske naprave in je z njo povezana z električnimi kabli. „Usta“ enote za preverjanje so edini del iPRO‑RC, ki je viden uporabnikom gostujoče naprave. IPRO‑RC ne more delovati neodvisno od te gostujoče naprave, čeprav ima nekaj samostojnih značilnosti.
IPRO‑RC za preverjanje pristnosti vstavljenih bankovcev uporablja tehniko optičnega in magnetnega skeniranja ter mikrokrmilnik in primerja podatke, pridobljene v zvezi z vstavljenim bankovcem, z vsemi podatki, shranjenimi na pomnilniku mikrokrmilnika. Kadar podatki, zbrani v zvezi z vstavljenim bankovcem, ustrezajo parametrom, shranjenim na mikrokrmilniku, se sporočilo o verodostojnosti bankovca pošlje gostiteljskemu pomnilniku, ki nato sporoči, da je bila vstavitev sprejeta. Kadar pa v nasprotnem primeru bankovec ni sprejet, se zavrne in vrne stranki.
Davčna in carinska uprava je ta proizvod najprej uvrstila pod tarifno podštevilko 90314990 KN.
Pristojni nemški organ je januarja 2012 izdal zavezujočo tarifno informacijo (v nadaljevanju: ZTI), s katero je bil „validator bankovcev“ uvrščen pod tarifno podštevilko 847290 KN. Davčna in carinska uprava je februarja 2012 izdala ZTI za „validator bankovcev in vračalec“ in ga uvrstila pod tarifno podštevilko 90314990 KN. Zaradi te razlike tarifnih uvrstitev je Zvezna republika Nemčija zadevo predložila Odboru za carinski zakonik iz člena 285 Uredbe št. 952/2013. Ta odbor je 10. avgusta 2016 izdal pozitivno mnenje k osnutku izvedbene uredbe Komisije v zvezi z uvrstitvijo zadevnega proizvoda pod tarifno podštevilko 84729070 KN. Za to uvrstitev ni glasovalo samo Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.
Komisija je 28. septembra 2016 sprejela Izvedbeno uredbo 2016/1760.
Davčna in carinska uprava je 3. januarja 2018 na zahtevo tožeče stranke v postopku v glavni stvari z dne 22. novembra 2017 izdala ZTI, s katero je bil v skladu z Izvedbeno uredbo 2016/1760 iPRO‑RC ponovno uvrščen pod tarifno podštevilko 84729090 KN v različici, ki izhaja iz Izvedbene uredbe 2016/1821.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari je nato to ZTI izpodbijala pred predložitvenim sodiščem.
Predložitveno sodišče je ugotovilo, da se Izvedbena uredba 2016/1760 za iPRO‑RC uporablja, dvomi pa o veljavnosti te izvedbene uredbe. Na eni strani po mnenju tega sodišča iz zapisnikov Odbora za carinski zakonik ni jasno razvidno, da je ta odbor preučil uvrstitev blaga, na katero se nanaša navedena izvedbena uredba, v poglavje 90 KN, preden je obravnaval uvrstitev v poglavje 84 KN, saj v njih nikjer ni omenjena opomba 1(m) k oddelku XVI k HS in KN. Na drugi strani iz teh zapisnikov prav tako ne izhaja, da je odbor za carinski zakonik določil glavno funkcijo tega blaga v skladu z opombama 3 in 4 k oddelku XVI ter opombo 3 k poglavju 90 HS in KN. Po mnenju tega sodišča je glavna funkcija iPRO‑RC validacija bankovcev, da se jih varno skladišči ali se jih vrne na podlagi ukaza gostiteljskega pomnilnika, vsaka druga funkcionalnost pa večinoma ni pomembna ali je kvečjemu podredna.
V teh okoliščinah je First‑tier Tribunal (Tax Chamber) (prvostopenjsko sodišče (senat za davčne spore), Združeno kraljestvo) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali je [Izvedbena uredba 2016/1760] neveljavna, ker so z njo validator bankovcev in blagajniški predali, opisani v [navedeni izvedbeni uredbi], uvrščeni pod oznako KN 84729070 in ne pod oznako KN 90314990?
2.
Natančneje, ali je [Izvedbena uredba 2016/1760] neveljavna, ker:
(a)
neupravičeno omejuje področje uporabe tarifne številke 9031 KN;
(b)
neupravičeno razširja področje uporabe tarifne številke 8472 KN;
(c)
upošteva nedopustne dejavnike;
(d)
pri uvrstitvi proizvoda, kot je opisan v tej izvedbeni uredbi, ne upošteva pravilno pojasnjevalnih opomb, tarifnih številk KN in/ali splošnih pravil za razlago?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Predložitveno sodišče z vprašanjema, ki ju je treba obravnavati skupaj, Sodišču predlaga, naj odloči o veljavnosti Izvedbene uredbe 2016/1760 v delu, v katerem je z njo naprava, sestavljena iz validatorja bankovcev in blagajniških predalov, kot je opisana v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge k tej izvedbeni uredbi, uvrščena pod tarifno številko 84729070 KN in ne pod tarifno številko 90314990 KN, kar je v nasprotju z obsegom tarifnih številk 8472 in 9031 KN, s pojasnjevalnimi opombami HS in KN ter s splošnimi pravili za razlago KN.
Najprej je treba opozoriti, da je Sodišče večkrat presodilo, da ima Komisija, ki deluje v sodelovanju s carinskimi strokovnjaki držav članic, široko diskrecijsko pravico glede natančnejše določitve vsebine tarifnih številk, ki so upoštevne za uvrstitev določenega blaga. Vendar pristojnost Komisije, da sprejme ukrepe iz člena 57(4) in člena 58(2) Uredbe št. 952/2013, te ne pooblašča, da spremeni vsebino ali obseg tarifnih številk, ki so določene na podlagi HS, glede katerih se je Evropska unija na podlagi člena 3 konvencije, navedene v točki 4 te sodbe, zavezala, da ne bo spreminjala njihovega obsega (glej v tem smislu sodbi z dne 12. februarja 2015, Raytek in Fluke Europe,
C‑134/13
,
EU:C:2015:82
, točka
, in z dne 19. decembra 2019, Amoena,
C‑677/18
,
EU:C:2019:1142
, točka
in navedena sodna praksa).
Za ugotovitev, ali je Komisija s tem, da je blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge k Izvedbeni uredbi 2016/1760, uvrstila pod tarifno številko 8472 KN, in ne pod tarifno številko 9031 KN, spremenila vsebino ali obseg teh dveh tarifnih številk KN, ki sta določeni na podlagi HS, je treba na prvem mestu opozoriti, da je zaradi pravne varnosti in lažjega nadzora treba odločilno merilo za tarifno uvrstitev blaga na splošno poiskati v njegovih objektivnih značilnostih in lastnostih, kot so opredeljene z besedilom tarifne številke in podštevilke KN ter z opombami k oddelku ali poglavju te KN (sodbi z dne 19. decembra 2019, Amoena,
C‑677/18
,
EU:C:2019:1142
, točka
, in z dne 18. junija 2020, Hydro Energo,
C‑340/19
,
EU:C:2020:488
, točka
in navedena sodna praksa).
Na drugem mestu, če uvrstitve ni mogoče opraviti zgolj na podlagi objektivnih značilnosti in lastnosti zadevnega proizvoda, je lahko njegov namen, zlasti njegov bistveni namen, objektivno merilo za uvrstitev, če je ta namen neločljivo povezan z navedenim proizvodom. Neločljivo povezanost mora biti mogoče presoditi glede na objektivne značilnosti in lastnosti tega proizvoda (glej v tem smislu sodbi z dne 5. septembra 2019, TDK‑Lambda Germany,
C‑559/18
,
EU:C:2019:667
, točka
, in z dne 18. junija 2020, Hydro Energo,
C‑340/19
,
EU:C:2020:488
, točka
in navedena sodna praksa).
Na tretjem mestu, Sodišče je že večkrat presodilo, da so pojasnjevalne opombe KN in HS – čeprav niso zavezujoče – pomembni instrumenti za zagotovitev enotne uporabe skupne carinske tarife in same po sebi vsebujejo veljavne elemente za njeno razlago (sodba z dne 18. junija 2020, Hydro Energo,
C‑340/19
,
EU:C:2020:488
, točka
in navedena sodna praksa).
Glede besedila tarifnih številk, ki se obravnavajo v postopku v glavni stvari, je treba navesti, da se besedilo tarifne številke 9031 KN nanaša zlasti na „[i]nstrumente, aparate in stroje za merjenje ali kontrolo“, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v poglavju 90 KN, besedilo tarifne številke 8472 KN pa se nanaša na „[d]ruge pisarniške stroje“, med katerimi so med drugim avtomatski stroji za izplačilo bankovcev in stroji za sortiranje, štetje ali pakiranje kovancev.
Sodišče je že navedlo, da iz pojasnjevalnih opomb HS izhaja, da poglavje 90 HS zajema vrsto instrumentov in aparatov, za katere je na splošno značilna predvsem dovršenost izdelave in visoka stopnja natančnosti, kar jih ločuje od običajnih proizvodov (glej v tem smislu sodbi z dne 7. novembra 2002, Lohmann in Medi Bayreuth,
od C‑260/00 do C‑263/00
,
EU:C:2002:637
, točka
, in z dne 16. maja 2019, Estron,
C‑138/18
,
EU:C:2019:419
, točka
in navedena sodna praksa). Kot je pojasnjeno v teh opombah, se večina od njih uporablja „predvsem zgolj na znanstvenem področju (laboratorijske raziskave, analize, astronomija itd.), za zelo posebne tehnične ali industrijske uporabe (nadzorni ukrepi, pregledi, opazovanja itd.) ali za medicinske namene“.
Poleg tega je v pojasnjevalnih opombah HS v zvezi z njegovo tarifno številko 9031 pojasnjeno, da ta tarifna številka poleg projektorjev profilov zajema „optične ali neoptične instrumente, aparate in stroje za merjenje ali kontrolo, ki niso instrumenti, aparati in stroji, ki so bolj specifično zajeti“ v drugih tarifnih številkah poglavja 90 HS. Nazadnje, v pojasnjevalni opombi HS k tarifni podštevilki 903149 HS je navedeno, da ta tarifna podštevilka „zajema ne le instrumente in aparate, ki neposredno olajšujejo ali izboljšujejo človeški vid, temveč tudi druge instrumente in aparate, ki delujejo na podlagi optičnih elementov ali postopkov“.
Glede tarifne številke 8472 KN je Sodišče že ugotovilo, da se ta obrobno nanaša tudi na pisarniške stroje, ki imajo predvsem mehansko zgradbo in delovanje (glej v tem smislu sodbo z dne 9. oktobra 1997, Rank Xerox,
C‑67/95
,
EU:C:1997:470
, točka
).
V obravnavani zadevi je Komisija na podlagi objektivnih značilnosti in lastnosti blaga, na katero se nanaša Izvedbena uredba 2016/1760, kakor so opisane v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge k tej uredbi, v skladu s splošnima praviloma 1 in 6 za razlago KN, kot je navedeno v utemeljitvi iz stolpca 3 te preglednice, na eni strani izključila uvrstitev tega blaga pod tarifno številko 9031 KN, ker je to blago „aparat, ki je več kot instrument za kontrolo, ki je zajet v navedeni tarifni številki“, in na drugi strani to blago uvrstila pod tarifno številko 84729070 KN kot „pisarniški stroj“, ker so „[v]sa opravila, ki jih opravlja aparat, […] zajeta pod tarifno številko 8472“ KN.
Dvomi predložitvenega sodišča v zvezi z veljavnostjo Izvedbene uredbe 2016/1760 se nanašajo zlasti na to, da naj bi bila tarifna uvrstitev, ki je v njej določena, na eni strani v nasprotju z opombo 1(m) k oddelku XVI KN ter na drugi strani v nasprotju z opombama 3 in 4 k temu oddelku v povezavi z opombo 3 k poglavju 90 KN, ker utemeljitev, navedena v stolpcu 3 razpredelnice iz Priloge k tej izvedbeni uredbi, ne napotuje na nobeno od teh opomb.
Na prvem mestu, v opombi 1(m) k oddelku XVI KN, ki vsebuje poglavji 84 in 85 KN, je navedeno le, da v ta oddelek ne spadajo proizvodi iz poglavja 90 KN. Če torej blago spada v poglavje 90 KN, je izključeno, da bi spadalo tudi v poglavji 84 in 85 KN (glej v tem smislu sodbo z dne 16. maja 2019, Estron,
C‑138/18
,
EU:C:2019:419
, točka
).
Kot pa Komisija navaja v pisnih stališčih, je iz drugega odstavka stolpca 3 preglednice iz Priloge k Izvedbeni uredbi 2016/1760 izrecno razvidno, da je bila uvrstitev pod eno od tarifnih številk poglavja 90 KN, in sicer pod tarifno številko 9031 KN, izključena, iz česar izhaja, da je bila uvrstitev pod to tarifno številko presojana vsaj kot alternativa uvrstitvi pod tarifno številko 8472 KN, ki je bila nazadnje sprejeta.
Iz tega izhaja, da blago, na katero se nanaša ta izvedbena uredba, pod tarifno številko 8472 KN ni bilo uvrščeno v nasprotju z opombo 1(m) k oddelku XVI KN.
Poleg tega okoliščina, da v utemeljitvi, navedeni v stolpcu 3 razpredelnice iz Priloge k Izvedbeni uredbi 2016/1760, ta opomba ni omenjena, sama po sebi ne more povzročiti neveljavnosti te izvedbene uredbe. Iz ustaljene sodne prakse Sodišča namreč izhaja, da čeprav mora biti obrazložitev, ki se zahteva s členom 296, drugi odstavek, PDEU, prilagojena naravi zadevnega akta ter mora jasno in nedvoumno izražati razlogovanje institucije, ki je akt izdala, tako da se lahko zadevne osebe seznanijo z utemeljitvijo sprejetega ukrepa in da lahko pristojno sodišče opravi nadzor, pa se ne zahteva, da se v njej podrobno navedejo vse upoštevne dejanske in pravne okoliščine (sodba z dne 4. junija 2020, Madžarska/Komisija,
C‑456/18 P
,
EU:C:2020:421
, točka
in navedena sodna praksa).
Na drugem mestu, kar zadeva opombo 3 poglavja 90 KN, je v njej navedeno, da se na to poglavje nanašajo tudi določbe opomb 3 in 4 k oddelku XVI.
Iz značilnosti in lastnosti blaga, na katero se nanaša Izvedbena uredba 2016/1760, kot so opisane v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge k tej uredbi, je razvidno, da je to blago sestavljeno iz različnih elementov, in sicer iz validatorja bankovcev in blagajniških predalov. Celotna naprava je priključena na „gostiteljski krmilnik“ in vgrajena v gostiteljsko napravo, kot so igralni avtomat, prodajni avtomat ali parkomat, da se zagotovi „plačevanje storitev ali izdelkov“, ki jih nudi ta gostiteljska naprava.
V ta namen, kot je pojasnjeno v stolpcu 3 te tabele, ima ta naprava več funkcij, in sicer, da „[p]oleg preverjanja pristnosti bankovcev opravlja tudi druga opravila, kot so sortiranje in pošiljanje bankovcev v druge blagajniške predale ter izplačevanje bankovcev.“
Iz tega izhaja, da je blago, na katero se nanaša Izvedbena uredba 2016/1760, na eni strani stroj, ki je zasnovan za opravljanje dveh ali več dopolnilnih ali alternativnih funkcij v smislu opombe 3 k oddelku XVI KN, tako da ga je treba v skladu s to opombo, če ni drugače določeno, uvrstiti glede na glavno funkcijo, ki ga kot celoto opredeljuje v očeh potrošnika (glej v tem smislu sodbo z dne 30. aprila 2020, DHL Logistics (Slovakia),
C‑810/18
,
EU:C:2020:336
, točka
in navedena sodna praksa). Na drugi strani je to blago tudi stroj, sestavljen iz več komponent, katerih namen je, da skupaj prispevajo k jasno opredeljeni funkciji, v smislu opombe 4 k oddelku XVI KN, tako da mora biti njegova uvrstitev določena na podlagi te funkcije. Glavna funkcija, ki je v očeh potrošnika značilna za zadevno napravo v celoti in za katero so zasnovani različni elementi, ki jo sestavljajo, pa je plačilo blaga ali storitve, ki se opravi prek gostujoče naprave, v katero je ta naprava vgrajena.
Kot v bistvu trdita vlada Združenega kraljestva in Komisija v pisnih stališčih, ni mogoče šteti, da je glavna funkcija blaga, na katero se nanaša Izvedbena uredba 2016/1760, preverjanje ali validacija bankovcev. Res je, da je preverjanje pristnosti bankovcev z uporabo metode optičnega skeniranja in glede na vnaprej določene značilnosti ena od funkcij, ki jih opravlja zadevna naprava, in sicer z validatorjem bankovcev, ki je eden od njenih sestavnih delov. Vendar ni mogoče trditi, da je ta naprava namenjena tej funkciji sami po sebi.
Validacija bankovcev po koncu tega preverjanja je namreč potrebna za zagotavljanje funkcij sortiranja, porazdelitve in skladiščenja bankovcev v različnih predalih ter funkcije razdeljevanja teh bankovcev za namen, ki ga ima gostujoča naprava, v katero je ta naprava vgrajena, in sicer plačilo blaga ali storitve, ki jo ta gostujoča naprava zagotavlja.
Poleg tega je iz opombe 1(g) k poglavju 90 KN razvidno, da nekateri proizvodi z merilno ali nadzorno opremo, med drugim naprave z optičnimi napravami za odčitavanje skale, niso vsi uvrščeni v eno od tarifnih številk tega poglavja 90, ampak jih je treba uvrstiti pod različne tarifne številke poglavja 84 KN. Kot navaja Komisija, torej ni mogoče trditi, da je proizvode, ki zagotavljajo neko obliko merjenja ali kontrole, mogoče uvrstiti le pod eno od tarifnih številk poglavja 90 KN, zlasti pod tarifno številko 9031 KN.
Poleg tega je obseg tarifne številke 8472 KN zelo širok. Ta tarifna številka se namreč nanaša na „[d]ruge pisarniške stroje“, torej na stroje, ki niso bolj specifično zajeti v kaki drugi tarifni številki. Poleg tega so v besedilu te tarifne številke izrecno navedeni pisarniški stroji, s katerimi se ravna z denarjem, in sicer „avtomatski stroji za izplačilo bankovcev“ ter „stroji za sortiranje, štetje ali pakiranje kovancev“. V obravnavani zadevi je iz četrtega odstavka stolpca 1 preglednice iz Priloge k Izvedbeni uredbi 2016/1760 izrecno razvidno, da se blago, na katero se nanaša, uporablja na primer v prodajnih avtomatih, ki so prav tako zajeti s tarifno številko 8472 KN.
Zelo širok obseg pojma „pisarniški stroji“ v smislu tarifne številke 8472 KN potrjujejo pojasnjevalne opombe HS v zvezi s tarifno številko 8472 HS. V teh opombah je pojasnjeno, da je treba pojem „pisarniški stroji“ v smislu te tarifne številke razumeti široko, tako da zajema ne le „stroje, ki se uporabljajo v pisarnah v pravem pomenu besede“, temveč tudi tiste, ki se uporabljajo v veliko različnih poslovnih okvirih, kot so „trgovine, tovarne, delavnice, šole, potniške postaje, hoteli“ za opravljanje „pisarniškega dela“, to je „dela v zvezi s pisanji (priprava in hranjenje dokumentov, korespondenca itd.), evidentiranjem, računovodstvom itd.“ Poleg tega je iz besedila teh pojasnjevalnih opomb razvidno, da naštevanja različnih „pisarniških strojev“ niso izčrpna, saj jih spremlja bodisi okrajšava „itd.“ bodisi prislov „med drugim“.
Glede na besedilo tarifne številke 8472 KN in pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8472 KN je treba ugotoviti, da ta tarifna številka kot pisarniške stroje zajema tudi naprave, ki, čeprav se ne uporabljajo v pisarni, opravljajo naloge, ki pomenijo pisarniško delo. Iz teh elementov je razvidno tudi, da tarifna številka 8472 KN kot „pisarniške stroje“ v širšem smislu zajema stroje, ki ravnajo z denarjem, ki se uporabljajo v veliko različnih poslovnih okvirih in ki mehansko opravljajo naloge, povezane z ravnanjem z gotovino, in sicer z bankovci in kovanci, zlasti sortiranje, štetje, skladiščenje in razdeljevanje te gotovine, kar so naloge, ki jih tradicionalno ročno izvajajo uslužbenci, ki opravljajo pisarniško delo, ki lahko med drugim vključuje plačila blaga ali storitev.
Tako Komisija pri izvrševanju svoje široke diskrecijske pravice za natančnejšo določitev vsebine tarifnih številk ni storila očitne napake s tem, da je ugotovila, da je blago, na katero se nanaša Izvedbena uredba 2016/1760, več kot stroj za merjenje ali kontrolo v smislu tarifne številke 9031 KN, kar izključuje uvrstitev tega blaga pod to tarifno številko, in da so različne funkcije, ki jih navedeno blago opravlja, zajete s tarifno številko 8472 KN.
Te ugotovitve ne more omajati okoliščina, da je v pojasnjevalnih opombah HS k tarifni številki 8472 KN dodano, da so pod to tarifno številko uvrščeni samo pisarniški stroji, „ki vsebujejo podstavek za namestitev, na primer na mizo ali v pisarno, ali napravo za pritrditev, kar torej izključuje ročne naprave“, kot so ročna orodja iz poglavja 82 HS. Na eni strani tega pojasnila ni mogoče razlagati tako, da so s tarifno številko 8472 HS zajete le naprave, ki imajo podstavek za namestitev na mizo ali v pisarno. Iz nje je namreč jasno razvidno, da so s to tarifno številko zajeti tako pisarniški stroji, ki vsebujejo tak podstavek, kot tudi stroji, ki vsebujejo „napravo za pritrditev“. Torej so mogoči drugi načini za pritrditev ali namestitev pisarniških strojev, zlasti na tleh v prostoru, kjer se opravlja pisarniško delo. Na drugi strani iz navedenega pojasnila izhaja tudi, da imajo pisarniški stroji iz tarifne številke 8472 HS predvsem mehansko zgradbo in delovanje, v čemer se razlikujejo od „ročnih instrumentov“, blago, na katero se nanaša Izvedbena uredba 2016/1670, pa ni tak ročen instrument.
Glede na navedeno je treba ugotoviti, da Komisija s tem, da je napravo, sestavljeno iz validatorja bankovcev in blagajniških predalov, kot je opisana v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge k Izvedbeni uredbi 2016/1760, uvrstila pod tarifno številko 8472 KN, in ne pod tarifno številko 9031 KN, ni spremenila vsebine ali obsega teh dveh tarifnih številk.
Zato je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da pri njuni preučitvi ni bil ugotovljen noben dejavnik, ki bi vplival na veljavnost Izvedbene uredbe 2016/1760.
Stroški
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.

Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:

Pri preučitvi postavljenih vprašanj ni bil ugotovljen noben dejavnik, ki bi vplival na veljavnost Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1760 z dne 28. septembra 2016 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo.

Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: angleščina.