CELEX: 62014CJ0504
Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat membru
Mediu
Protecția naturii
Directiva 92/43/CEE
Articolul 6 alineatele (2) și (3) și articolul 12 alineatul (1) literele (b) și (d)
Fauna și flora sălbatică
Conservarea habitatelor naturale
Broasca‑țestoasă marină Caretta caretta
Protecția broaștelor‑țestoase marine în Golful Kyparissia
Situl de importanță comunitară «Dunele din Kyparissia»
Protecția speciilor

Prin cererea introductivă, Comisia Europeană solicită Curții să constate că:
—
întrucât a omis să adopte măsurile prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (
JO 1992, L 206, p. 7
, Ediție specială, 15/vol. 2, p. 109), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2006/105/CE a Consiliului din 20 noiembrie 2006 (
JO 2006, L 363, p. 368
, Ediție specială, 15/vol. 18, p. 147), pentru a evita degradarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbările speciei pentru care a fost desemnată aria respectivă;
—
întrucât a autorizat, fără a efectua nicio evaluare a efectelor astfel cum este prevăzută la articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43, intervenții care, izolate sau combinate cu alte proiecte, pot afecta în mod semnificativ aria în cauză, prin degradarea și prin distrugerea ariei de cuibărire a speciei prioritare
Caretta caretta
, care este prezentă în această regiune, cauzând perturbări ale speciei în cauză și, în sfârșit, prin degradarea și prin distrugerea ecotipurilor de dune 2110, 2220 și habitatul natural prioritar 2250 și
—
întrucât a omis să adopte măsurile prevăzute la articolul 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43 pentru a institui și a pune în aplicare un sistem eficient de protecție riguroasă a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
(specie prioritară) în Golful Kyparissia (Grecia), astfel încât să evite orice perturbare a speciei în cauză în perioada de reproducere și orice activitate care ar putea deteriora sau distruge locurile sale de reproducere,
Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dispozițiilor menționate ale Directivei 92/43.
Cadrul juridic
Dreptul Uniunii
Articolul 2 din Directiva 92/43 prevede:
„(1)   Obiectul prezentei directive este să contribuie la menținerea biodiversității prin conservarea habitatelor naturale și a speciilor de floră și faună sălbatică de pe teritoriul statelor membre în care se aplică tratatul.
(2)   În temeiul prezentei directive, se adoptă măsuri de menținere sau readucere la un stadiu corespunzător de conservare a habitatelor naturale și a speciilor de floră și faună sălbatică de importanță comunitară.
(3)   Măsurile adoptate în temeiul prezentei directive trebuie să țină seama de condițiile economice, sociale și culturale, precum și de caracteristicile regionale și locale.”
Directiva 92/43 enumeră, în anexa I la aceasta, intitulată „Tipuri de habitate naturale de interes comunitar a căror conservare necesită desemnarea unor arii speciale de conservare”, diverse tipuri de habitate de dune. În particular, punctul 22 din această anexă, sub titlul „Dune maritime de pe coastele mediteraneene”, menționează, la punctul 2220, „Dune cu
Euphorbia terracina
”, iar la punctul 2250*, „Dune de coastă cu
Juniperus
spp.”
Potrivit articolului 4 alineatul (2) al treilea paragraf din Directiva 92/43, „Comisia adoptă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21, lista siturilor selectate ca situri de importanță comunitară, cu evidențierea celor care adăpostesc unul sau mai multe tipuri de habitate naturale prioritare sau specii prioritare”. Alineatul (5) al acestui articol prevede că, de îndată ce este inclus în lista menționată la articolul 4 alineatul (2) al treilea paragraf, orice sit este supus dispozițiilor articolului 6 alineatele (2)-(4) din Directiva 92/43.
Decizia 2006/613/CE a Comisiei din 19 iulie 2006 de adoptare, în conformitate cu Directiva 92/43, a listei siturilor de importanță comunitară pentru regiunea biogeografică mediteraneeană (
JO 2006, L 259, p. 1
, Ediție specială, 15/vol. 17, p. 21) a înscris dunele din Kyparissia [Thines Kyparissias (Neochori‑Kyparissia)] pe lista siturilor de importanță comunitară (SIC) care figurează în anexa 1 la aceasta, sub codul SIC GR25 50005, cu mențiunea „C”, care indică prezența, pe situl respectiv, a cel puțin unui tip de habitat natural prioritar și/sau a unei specii prioritare în sensul articolului 1 din Directiva 92/43.
Articolul 6 din Directiva 92/43 prevede:
„(1)   Pentru ariile speciale de conservare, statele membre adoptă măsurile de conservare necesare, inclusiv, după caz, planuri de gestionare adecvate, speciale sau incluse în alte planuri de dezvoltare, precum și actele administrative sau clauzele contractuale adecvate în conformitate cu necesitățile ecologice ale tipurilor de habitate naturale din anexa I sau ale speciilor din anexa II prezente pe teritoriul respectivelor situri.
(2)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a evita, pe teritoriul ariilor speciale de conservare, deteriorarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbarea speciilor pentru care au fost desemnate respectivele arii, în măsura în care perturbările respective ar putea fi relevante în sensul obiectivelor prezentei directive.
(3)   Orice plan sau proiect care nu are o legătură directă cu sau nu este necesar pentru gestionarea sitului, dar care ar putea afecta în mod semnificativ aria,
per se
sau în combinație cu alte planuri sau proiecte, trebuie supus unei evaluări corespunzătoare a efectelor potențiale asupra sitului, în funcție de obiectivele de conservare ale acestuia din urmă. În funcție de concluziile evaluării respective și în conformitate cu dispozițiile alineatului (4), autoritățile naționale competente aprobă planul sau proiectul doar după ce au constatat că nu are efecte negative asupra integrității sitului respectiv și, după caz, după ce au consultat opinia publică.
(4)   Dacă, în ciuda unui rezultat negativ al evaluării efectelor asupra sitului și în lipsa unei soluții alternative, planul sau proiectul trebuie realizat, cu toate acestea, din motive cruciale de interes public major, inclusiv din rațiuni de ordin social sau economic, statul membru ia toate măsurile compensatorii necesare pentru a proteja coerența globală a sistemului Natura 2000. Statul membru informează Comisia cu privire la măsurile compensatorii adoptate.
În cazul în care situl respectiv adăpostește un tip de habitat natural prioritar și/sau o specie prioritară, singurele considerente care pot fi invocate sunt cele legate de sănătatea sau siguranța publică, de anumite consecințe benefice de importanță majoră pentru mediu sau, ca urmare a avizului Comisiei, de alte motive cruciale de interes public major.”
Anexa II la Directiva 92/43, intitulată „Specii animale și vegetale de interes comunitar a căror conservare necesită desemnarea unor arii speciale de conservare”, menționează, printre aceste specii animale, broasca‑țestoasă marină
Caretta caretta
printre speciile prioritare.
Articolul 12 din Directiva 92/43 prevede:
„(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a institui un sistem de protecție riguroasă a speciilor de animale enumerate în anexa IV litera (a) în aria lor de extindere, interzicând:
(a)
orice formă de capturare sau ucidere deliberată a specimenelor din aceste specii în natură;
(b)
perturbarea deliberată a speciilor respective, în special în timpul perioadei de reproducere, cuibărire, hibernare și migrare;
(c)
distrugerea deliberată sau culegerea ouălor din natură;
(d)
deteriorarea sau distrugerea ariilor de reproducere sau de odihnă.
(2)   Pentru speciile respective, statele membre interzic deținerea, transportul, vânzarea sau schimbul, precum și oferirea spre schimb sau vânzare a specimenelor luate din natură, cu excepția celor luate legal, înainte de punerea în aplicare a prezentei directive.
(3)   Interdicțiile prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b) și la alineatul (2) se aplică în toate stadiile de viață ale animalelor care se supun prevederilor prezentului articol.
(4)   Statele membre instituie un sistem de control al capturii și uciderii accidentale a animalelor din speciile enumerate în anexa IV litera (a). Pe baza informațiilor astfel obținute, statele membre iau măsuri suplimentare de cercetare sau de conservare, pentru a se asigura că uciderile sau capturile accidentale nu au un impact negativ foarte puternic asupra speciilor respective.”
Anexa IV la Directiva 92/43, care enumeră speciile animale și vegetale care prezintă un interes comunitar și necesită o protecție strictă, citează printre aceste specii animale broasca‑țestoasă marină
Caretta caretta
.
Dreptul elen
Prin Legea 3937/2011, Republica Elenă a declarat aria „Dunele din Kyparissia” ca fiind „arie specială de conservare”.
Procedura precontencioasă
Prin scrisorile din 9 august 2010 și din 19 noiembrie 2010, Comisia a solicitat Republicii Elene să îi furnizeze informații cu privire la modalitățile de punere în aplicare a dispozițiilor articolelor 6 și 12 din Directiva 92/43 în aria Natura 2000 în cauză, și anume aria de dune din Kyparissia, înscrisă pe lista SIC‑urilor sub numărul de cod GR25 50005 (denumită în continuare „aria Kyparissia”).
Având în vedere răspunsurile furnizate de Republica Elenă la 29 septembrie 2010 și la 26 ianuarie 2011, Comisia a apreciat că acest stat membru nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatele (2) și (3) și al articolului 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43.
În consecință, la 28 octombrie 2011, instituția menționată a pus în întârziere Republica Elenă cu privire la depunerea, în termen de două luni, a observațiilor sale privind aceste critici.
Republica Elenă a răspuns la această punere în întârziere prin scrisorile din 27 decembrie 2011 și din 17 aprilie 2012.
După analizarea răspunsului care figurează în aceste scrisori și ținând seama de rezultatele vizitei efectuate de agenții săi în aria Kyparissia la 17 iulie 2012, Comisia a emis, la 1 octombrie 2012, un aviz motivat prin care impunea statului membru în cauză să se conformeze acestuia înainte de 1 decembrie 2012.
Republica Elenă a răspuns la acest aviz motivat prin scrisoarea din 27 noiembrie 2012 pe care a completat‑o, în urma unei scrisori a Comisiei din 14 mai 2013, prin scrisorile din 13 iunie 2013 și din 26 noiembrie 2013, precum și din 28 martie 2014, din 23 iunie 2014 și din 17 septembrie 2014.
Întrucât a considerat nesatisfăcător răspunsul oferit de Republica Elenă, Comisia a formulat, la 11 noiembrie 2014, prezenta acțiune.
Cu privire la solicitarea privind prezentarea unui element de probă după închiderea fazei scrise a procedurii
După închiderea procedurii scrise la 29 aprilie 2015, Comisia a cerut, la 16 iunie 2015, invocând articolul 128 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Curții, să i se permită să prezinte un nou mijloc de probă, și anume Avizul 32/2015 al Symvoulio tis Epikrateias (Consiliul de Stat, Grecia) privind proiectul de decret prezidențial referitor la desemnarea unui parc regional în golful Kyparissia (denumit în continuare „decretul prezidențial”).
Republica Elenă solicită Curții respingerea acestei cereri a Comisiei.
Articolul 128 alineatul (2) prima și a doua teză din Regulamentul de procedură prevede că, cu titlu excepțional, părțile mai pot depune sau propune probe după închiderea fazei scrise a procedurii și că acestea indică motivele care au determinat întârzierea cu care s‑au prezentat aceste elemente.
Părțile nu contestă că avizul în cauză a fost emis la 8 aprilie 2015 și că Republica Elenă l‑a menționat în memoriul în duplică, a cărui depunere la Curte la 29 aprilie 2015 a închis faza scrisă a procedurii.
Pentru a motiva întârzierea prezentării avizului menționat, Comisia susține că a luat cunoștință de existența acestuia numai după închiderea fazei scrise.
Republica Elenă, care nu contestă această afirmație a Comisiei, solicită Curții respingerea probei propuse de aceasta pentru motivul că Avizul 32/2015 al Symvoulio tis Epikrateias (Consiliul de Stat) face parte din procedura de adoptare a decretului prezidențial care nu este încă încheiată și că acest aviz nu conține niciun element nou.
În ceea ce privește obiecțiile ridicate de Republica Elenă, trebuie să se constate, pe de o parte, că avizul în cauză este definitiv și că acesta, indiferent dacă un aviz ulterior ar putea fi emis de Symvoulio tis Epikrateias (Consiliul de Stat) cu privire la un proiect modificat al decretului prezidențial, nu va mai face în principiu obiectul unor modificări.
Pe de altă parte, susținerea potrivit căreia avizul menționat nu ar cuprinde niciun element nou nu repune în discuție admisibilitatea acestuia în lumina articolului 128 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, în măsura în care conținutul elementelor de probă trebuie apreciat în cadrul analizei fondului cauzei.
În aceste condiții, Avizul 32/2015 al Symvoulio tis Epikrateias (Consiliul de Stat) este admis ca probă în prezenta procedură, atât timp cât acesta privește situația de fapt și de drept existentă la expirarea termenului stabilit în avizul motivat, și anume la 1 decembrie 2012.
Cu privire la acțiune
Cu privire la primul motiv, întemeiat pe neîndeplinirea obligațiilor prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43, ca urmare a faptului că s‑a omis adoptarea măsurilor necesare pentru a evita degradarea habitatelor naturale și a habitatelor speciilor, precum și perturbările speciei
Caretta caretta
În cadrul primului motiv, Comisia, invocând mai multe situații de fapt, susține existența unei încălcări, de către Republica Elenă, a interdicției generale de deteriorare și de perturbare prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
În această privință, trebuie observat că o activitate nu poate fi considerată conformă cu dispoziția menționată decât în cazul în care se garantează că nu duce la apariția niciunei perturbări susceptibile să afecteze în mod semnificativ obiectivele Directivei 92/43, în special obiectivele urmărite de aceasta în materie de conservare a habitatelor naturale, a faunei și a florei. Pentru a constata o încălcare a articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43, Comisia are obligația să demonstreze corespunzător cerințelor legale că statul membru în cauză nu a adoptat măsurile de protecție adecvate, constând în a evita ca activitățile de exploatare a unor proiecte, în măsura în care au avut loc ulterior clasificării sitului în cauză, să producă deteriorări ale habitatelor speciilor respective, precum și perturbări ale acestor specii care pot avea efecte semnificative prin raportare la obiectivul directivei menționate care constă în asigurarea conservării acestor specii (a se vedea prin analogie Hotărârea din 14 ianuarie 2016, Comisia/Bulgaria,
C‑141/14
,
EU:C:2016:8
, punctele
și
, precum și jurisprudența citată).
Cu toate acestea, în vederea stabilirii unei încălcări a articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43, Comisia nu trebuie să demonstreze existența unei legături de cauzalitate între exploatarea instalațiilor rezultate dintr‑un proiect și o perturbare semnificativă produsă speciilor în cauză. Astfel, este suficient ca această instituție să dovedească existența unei probabilități sau a unui risc ca această exploatare să provoace asemenea perturbări (Hotărârea din 14 ianuarie 2016, Comisia/Bulgaria,
C‑141/14
,
EU:C:2016:8
, punctul
și jurisprudența citată).
Dovedirea de către Comisie a existenței unei astfel de probabilități sau a unui risc nu exclude însă ca statul membru în cauză să poată demonstra că măsura în cauză îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (4) din Directiva 92/43 și că aceasta a făcut obiectul unei analize a efectelor asupra obiectivelor de conservare a sitului protejat (a se vedea în acest sens Hotărârea din 14 ianuarie 2016, Grüne Liga Sachsen și alții,
C‑399/14
,
EU:C:2016:10
, punctele
și
).
În lumina acestor considerații trebuie analizată temeinicia argumentelor specifice primului motiv invocat de Comisie în cadrul prezentei acțiuni.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi autorizat sau tolerat realizarea de proiecte imobiliare în aria Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene:
—
Construirea de clădiri la Agiannaki (Grecia) în cursul anilor 2006 și 2010;
—
autorizarea construirii a 3 reședințe de vacanță la Vounaki (Grecia) în cursul anului 2012 și construirea lor efectivă în cursul anului 2013;
—
începerea lucrărilor în vederea realizării unui proiect de dezvoltare imobiliară privind construirea a 50 de reședințe situate între Agiannaki și Elaia (Grecia) și
—
faptul că ar trebui eliberată o autorizație pentru construirea a patru reședințe de vacanță la Elaia (denumite în continuare, împreună, „infrastructurile în cauză”).
Comisia apreciază că infrastructurile în cauză, întrucât au drept consecință poluare, vibrații, o creștere a prezenței umane, precum și poluări sonore și luminoase, afectează habitatele de dune situate în aria Kyparissia și perturbă broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
. Aceasta adaugă că construcțiile în cauză se află în apropierea ariei de reproducere a acestor broaște‑țestoase.
Republica Elenă admite că regiunea în care se situează aria Kyparissia a făcut în special obiectul unei anumite presiuni imobiliare, dar aceasta susține că activitatea în sectorul construcțiilor era mai intensă în trecut și că, în practică, din cauza crizei economice, toate aceste activități au încetat în aria respectivă. Acest stat membru susține că, în aria în cauză, orice construcție fără autorizație de construcție prealabilă este interzisă și că nicio nouă autorizație nu va fi eliberată până la adoptarea decretului prezidențial.
– Aprecierea Curții
Trebuie să se constate că infrastructurile în cauză, mai exact dezvoltarea de proiecte imobiliare și construirea de reședințe, precum și utilizarea ulterioară a acestora, pusă în discuție de Comisie, sunt de natură să afecteze în mod semnificativ habitatele situate în aria Kyparissia. În mod similar, construirea și utilizarea acestor infrastructuri, în special prin zgomotul, prin lumina și prin prezența umană pe care le provoacă, sunt susceptibile să perturbe în mod semnificativ broasca‑țestoasă marină
Caretta caretta
în timpul reproducerii sale.
Totuși, pe de o parte, un sit intră sub incidența articolului 6 alineatele (2)-(4) din Directiva 92/43, potrivit articolului 4 alineatul (5) din aceasta numai în cazul în care situl respectiv este înscris pe lista menționată la articolul 4 alineatul (2) al treilea paragraf din directivă. Or, dunele din Kyparissia au fost înscrise pe lista SIC‑urilor la 19 iulie 2006 prin Decizia 2006/613.
Pe de altă parte, cu excepția cazului în care Comisia, reducând întinderea cererii sale, acceptă o dată ulterioară, existența unei neîndepliniri a obligațiilor trebuie apreciată în funcție de situația statului membru astfel cum se prezenta aceasta la expirarea termenului stabilit în avizul motivat și schimbările intervenite ulterior nu pot fi luate în considerare de Curte. În speță, termenul stabilit pentru ca Republica Elenă să se conformeze avizului motivat al Comisiei a expirat la 1 decembrie 2012.
În aceste condiții, perioada relevantă pentru care o încălcare a articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43 poate fi constatată în cadrul prezentei acțiuni este cuprinsă numai între 19 iulie 2006 și 1 decembrie 2012.
În primul rând, în ceea ce privește motivul referitor la construirea de clădiri la Agiannaki în cursul anului 2006, trebuie constatat că Comisia nu demonstrează că aceste lucrări au fost autorizate și efectuate în perioada relevantă, și anume după 19 iulie 2006, astfel încât nu este posibil să se stabilească faptul că ele constituie o neîndeplinire a obligațiilor imputabilă Republicii Elene.
Având în vedere constatările de la punctul 35 din prezenta hotărâre, o încălcare a articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43 trebuie, așadar, constatată exclusiv din cauza construcțiilor efectuate în cursul anului 2010.
Totuși, în ceea ce privește clădirile construite înainte de perioada relevantă, și anume anterior datei de 19 iulie 2006, având în vedere constatările de la punctul 35 din prezenta hotărâre, trebuie să se constate o încălcare a articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43, astfel cum a arătat avocatul general la punctele 55 și 58 din concluzii, din cauză că Republica Elenă nu a încadrat suficient utilizarea acestor clădiri (a se vedea prin analogie Hotărârea din 24 noiembrie 2011, Comisia/Spania,
C‑404/09
,
EU:C:2011:768
, punctele
,
și
). Deși principiul securității juridice ar putea, dacă este cazul, să justifice această utilizare, prin analogie cu procedura derogatorie prevăzută la articolul 6 alineatul (4) din această directivă, o astfel de justificare, ce ar presupune, printre altele, o analiză a existenței altor soluții, mai puțin prejudiciabile, precum și o evaluare comparativă a intereselor în cauză, întemeiate pe o analiză, în temeiul alineatului (3) al articolului menționat, a efectelor asupra obiectivelor de conservare a sitului protejat (a se vedea Hotărârea din 14 ianuarie 2016, Grüne Liga Sachsen și alții,
C‑399/14
,
EU:C:2016:10
, punctul
și jurisprudența citată), nu a fost invocată de Republica Elenă.
În al doilea rând, în ceea ce privește autorizarea construirii a 3 reședințe de vacanță la Vounaki în cursul anului 2012 și construirea lor în anul 2013, deși numai autorizația de construcție a acestor reședințe se încadrează în perioada relevantă pentru aprecierea pretinsei neîndepliniri a obligațiilor, aceasta poate afecta considerabil habitatele de dune situate în aria Kyparissia și poate provoca o perturbare semnificativă a broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
. Această autorizație constituie, în consecință, o neîndeplinire a obligațiilor prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
În al treilea rând, în ceea ce privește începerea lucrărilor de construire a 50 de reședințe situate între Agiannaki și Elaia, Comisia precizează, desigur, că autoritățile elene nu au eliberat o autorizație în acest scop. Totuși, Republica Elenă nu poate susține în mod întemeiat că, întrucât realizarea acestor lucrări de construcție era interzisă fără autorizație prealabilă, o astfel de începere a lucrărilor nu îi este imputabilă și nu permite, prin urmare, să se stabilească în sarcina sa o neîndeplinire a obligațiilor prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43. Astfel, după cum susține Comisia, acest stat membru a omis să instituie un sistem de protecție adecvat și să impună respectarea acestei interdicții de construcție, având drept consecință începerea unor lucrări necontrolate și neplanificate.
În al patrulea rând, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia ar urma să se elibereze o autorizație pentru construirea a patru reședințe de vacanță la Elaia, este suficient să se arate că susținerea existenței unei astfel de intenții, fără a face dovada că va fi efectiv eliberată o autorizație, nu constituie un temei suficient pentru a constata o neîndeplinire a obligațiilor prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
În consecință, trebuie să se constate că, întrucât a tolerat construirea de case la Agiannaki în cursul anului 2010, utilizarea fără o încadrare suficientă a altor case la Agiannaki datând din anul 2006 și începerea lucrărilor de construire a 50 de reședințe situate între Agiannaki și Elaia și întrucât a autorizat construirea a 3 reședințe de vacanță la Vounaki în cursul anului 2012, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43. Această parte a primului motiv trebuie respinsă în rest.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi autorizat dezvoltarea infrastructurilor de acces la plajele situate în aria Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene că a tolerat, în interiorul ariei Kyparissia:
—
deschiderea a cinci drumuri noi spre plaja de la Agiannaki;
—
construirea unui drum care leagă plaja de la Kalo Nero de Elaia de‑a lungul căii ferate existente și
—
asfaltarea unor drumuri existente.
Comisia susține că deschiderea drumurilor spre plajă are efecte distructive asupra acestei arii. Ea precizează că, în pofida aplicării de amenzi și a reabilitării impuse de autoritățile elene, aceste drumuri au rămas operaționale. De aici ar rezulta un acces ușor al vehiculelor la plajă, zgomot și poluare.
În mod similar, Comisia consideră că asfaltarea unor drumuri existente, precum și construirea unui drum care leagă plaja de la Kalo Nero de Elaia de‑a lungul căii ferate existente afectează habitatele de dune și perturbă broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
.
Republica Elenă susține că, din cauza morfologiei solului, care este plat, și a faptului că aria Kyparissia este locuită din timpuri foarte vechi, accesul la plajă a fost întotdeauna ușor. Această arie ar oferi de altfel, de mult timp, mai multe alte căi de acces perpendiculare pe plajă.
În ceea ce privește pretinsa deschidere a cinci drumuri noi în direcția plajei de la Agiannaki, Republica Elenă arată că aceste drumuri există de la începutul anilor '70 și că existența lor, precum și caracterul lor de uz comun sunt confirmate printr‑o hotărâre judecătorească. În orice caz, ca urmare a construirii a patru drumuri dintre cele cinci și a lucrărilor efectuate la al cincilea drum fără autorizație de mediu prealabilă, societății de construcții în cauză i‑ar fi fost aplicate amenzi în cursul anului 2012. Acest stat membru arată că mai multe acțiuni penale au fost inițiate de autorități și că mai multe proceduri judiciare sunt de asemenea pendinte și au ca obiect aceste amenzi și legalitatea drumurilor respective.
În ceea ce privește drumul în construcție care ar lega plaja de la Kalo Nero de Elaia de‑a lungul căii ferate, Republica Elenă susține că Directiva 92/43 nu impune transformarea acestei zone locuite din timpuri foarte vechi într‑o zonă inaccesibilă și că, potrivit articolului 2 alineatul (3) din această directivă, măsurile adoptate în temeiul acesteia trebuie să țină seama de cerințele economice, sociale și culturale, precum și de particularitățile regionale și locale. Or, calea ferată și drumul tangent la aceasta s‑ar afla la mare distanță de plajă, iar acesta din urmă ar fi necesar pentru a avea acces la fiecare dintre proprietăți.
În ceea ce privește reproșul de a fi acoperit cu asfalt, în parte, unele drumuri litorale existente, Republica Elenă susține că acest lucru a permis reducerea prafului și a zgomotului. Ea arată că accesul la plajă depinde de caracterul practicabil al drumului, iar nu de existența asfaltului pe acesta și că o astfel de schimbare a suprafeței drumurilor nu afectează nicidecum posibilitatea broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
de a depune ouă.
– Aprecierea Curții
În primul rând, în ceea ce privește deschiderea de noi drumuri spre mare, trebuie să se constate că aceasta facilitează accesul vehiculelor la plajă și constituie, prin urmare, un factor de creștere a traficului de automobile. Astfel, potrivit Avizului 32/2015 al Symvoulio tis Epikrateias (Consiliul de Stat), prezentat de Comisie, staționarea nereglementată a autovehiculelor la capătul și de‑a lungul căilor de acces afectează habitatele de dune ale speciilor care au fost identificate în aria Kyparissia. Din acest acces facilitat și din această creștere a traficului auto rezultă o agravare a zgomotului și a luminii, care perturbă broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
în timpul depunerii ouălor, precum și în perioada de eclozare a tinerelor generații. Caracterul ilegal și efectele distructive ale deschiderii și ale construirii acestor drumuri au fost, pe de altă parte, constatate de însăși Republica Elenă, astfel cum reiese din dosarul prezentat Curții, mai exact din documentele care figurează în anexele 17 h și 17 i la cererea de sesizare.
Deși Republica Elenă nici nu a autorizat, nici nu a efectuat aceste deschideri în interiorul ariei Kyparissia, aceasta nu repune în discuție reproșurile Comisiei care susțin că aceste drumuri sunt operaționale în pofida acțiunilor penale inițiate și a diferitor proceduri judiciare pendinte.
Or, întrucât s‑a limitat, pe de o parte, să inițieze proceduri penale împotriva responsabililor societății care a construit drumurile în cauză și să sancționeze administrativ această societate, precum și, pe de altă parte, să susțină în fața instanțelor naționale că drumurile respective sunt ilegale și că trebuie închise, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligația specifică pe care i‑o impune articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43 (a se vedea prin analogie Hotărârea din 9 noiembrie 1999, Comisia/Italia,
C‑365/97
,
EU:C:1999:544
, punctul
).
După cum susține Comisia, Republica Elenă ar fi trebuit să procedeze astfel încât aceste căi de acces să nu rămână operaționale, iar utilizarea lor să nu perturbe în mod semnificativ broasca‑țestoasă marină
Caretta caretta
și nici să nu afecteze habitatele de dune situate în aria Kyparissia.
Întrucât a omis să adopte măsuri provizorii de protecție a acestei arii în vederea limitării utilizării căilor de acces în cauză până la încheierea procedurilor judiciare sus‑menționate privind legalitatea și eventuala închidere a acestor căi de acces, deși, astfel cum a arătat avocatul general la punctul 77 din concluzii, nimic nu indică faptul că astfel de măsuri ar fi imposibile pentru motive de fapt sau de drept, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
În al doilea rând, referitor la drumul în construcție care ar lega plaja de la Kalo Nero de Elaia de‑a lungul căii ferate, trebuie să se constate că acesta urmează linia existentă a căii ferate și că Republica Elenă nu a fost contrazisă de Comisie cu privire la faptul că acest drum se află, cu excepția a două puncte, la o distanță mai mare de 200 de metri de coastă și nu este legat de accesul la plajă. În aceste condiții, Comisia nu a demonstrat că există o probabilitate suficientă ca drumul în construcție care ar lega plaja de la Kalo Nero de Elaia de‑a lungul căii ferate să aibă un efect semnificativ asupra habitatelor de dune și asupra broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
.
În al treilea rând, în ceea ce privește acoperirea unor drumuri litorale cu bitum, asfaltarea drumurilor de nisip facilitează utilizarea acestora, mai ales de către autovehicule, fapt ce poate afecta în mod semnificativ habitatele de dune situate în aria Kyparissia și poate crește considerabil perturbarea broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
. Întrucât a tolerat asfaltarea unor drumuri în interiorul ariei, Republica Elenă a încălcat, așadar, articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
În consecință, este necesar să se constate că, întrucât a tolerat deschiderea a cinci noi drumuri spre plaja de la Agiannaki, precum și asfaltarea unor căi de acces și drumuri existente, Republica Elenă nu a împiedicat dezvoltarea infrastructurilor de acces la această plajă situată în aria Kyparissia, astfel încât nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43. Același motiv trebuie însă respins în măsura în care privește construirea unui drum care leagă plaja de la Kalo Nero de Elaia, de‑a lungul căii ferate existente.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat zone de campare ilegale în aria Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene faptul că tolerează ca:
—
drumul situat în spatele plajei de la Kalo Nero să servească drept zonă de campare pentru caravane și
—
în mijlocul dunelor de pe plaja de la Elaia, într‑o pădure de pini, să se practice camparea neautorizată.
Potrivit Comisiei, camparea neautorizată constituie o problemă pentru conservarea dunelor, precum și a habitatelor forestiere. Aceasta ar perturba de asemenea broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
.
Republica Elenă, deși precizează că este interzisă în toată țara camparea neautorizată, recunoaște că, în pofida interdicției și a intervențiilor poliției, aceste practici continuă să existe. Ea arată că, în aria Kyparissia, acest tip de campare există de cel puțin 30 de ani sau de 40 de ani, dar că se reduce progresiv.
– Aprecierea Curții
Este cert că Republica Elenă nu contestă că nu a adoptat măsuri suficiente pentru a asigura respectarea interdicției de campare neautorizată în interiorul ariei Kyparissia. Este de asemenea cert că, în interiorul acestei arii, camparea neautorizată poate afecta considerabil habitatele de dune în cauză și poate determina o perturbare semnificativă a broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
.
În consecință, trebuie să se constate că, întrucât nu a adoptat măsuri suficiente pentru a asigura respectarea interdicției de campare neautorizată în apropierea plajei de la Kalo Nero și la Elaia, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat exploatarea de baruri pe plaja situată în aria Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene că a tolerat ca între Elaia și Kalo Nero să fie exploatate cel puțin trei baruri. Aceste baruri ar fi zgomotoase și iluminate pe timp de noapte, astfel încât ar perturba broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
în timpul depunerii ouălor și ar pune în pericol tinerele generații, recent eclozate.
Comisia susține că, la 13 august 2011, a avut loc o petrecere pe plaja de la Kalo Nero. Deși recunoaște că autoritățile elene și‑au declarat intenția de a închide aceste baruri, ea arată că, la data vizitei agenților săi din 17 iulie 2012, barurile în cauză erau în continuare prezente. Potrivit Comisiei, în anul 2013, barurile în cauză nu funcționau, dar infrastructurile continuau să existe.
Republica Elenă susține că, în anii 2013 și 2014, niciun restaurant nu a funcționat pe plaja în cauză și că toate barurile ilegale, precum și instalațiile conexe ale acestora au fost îndepărtate. Ea precizează că singura excepție este plaja de la Kalo Nero, unde astfel de construcții din lemn vor fi distruse numai ulterior.
– Aprecierea Curții
Dat fiind că existența unei neîndepliniri a obligațiilor trebuie apreciată în funcție de situația statului membru astfel cum se prezenta aceasta la expirarea termenului stabilit în avizul motivat și că schimbările intervenite ulterior nu pot fi luate în considerare de Curte, diferitele elemente de fapt invocate de părți care sunt ulterioare datei de 1 decembrie 2012, termen stabilit pentru ca Republica Elenă să se conformeze avizului motivat al Comisiei, nu vor fi luate în considerare în cadrul aprecierii de către Curte a pretinsei neîndepliniri a obligațiilor.
Este necesar să se constate că Republica Elenă nu prezintă niciun element susceptibil să demonstreze că a adoptat, înaintea expirării termenului respectiv, măsurile necesare pentru a evita ca reproducerea broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
să fie perturbată de exploatarea barurilor în cauză.
În consecință, întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a limita exploatarea barurilor situate între Elaia și Kalo Nero, pe plajele unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
, și întrucât nu a vegheat ca poluările cauzate de barurile respective să nu perturbe aceste specii, statul membru în cauză nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat prezența mobilierului și a unor instalații pe plajele din interiorul ariei Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene că tolerează, în interiorul ariei Kyparissia, prezența unei cantități excesive de mobilier de plajă, și anume umbrele de soare și șezlonguri. În plus, aceasta susține că, deși autoritățile elene au dispus demolarea mai multor platforme construite pe plajele situate în această zonă, aceste demolări nu au fost niciodată executate și a fost chiar eliberată o autorizație, la 28 iulie 2011, pentru instalarea unei platforme în beneficiul hotelului Messina Mare.
Potrivit Comisiei, aceste instalații de plajă, în măsura în care sunt fixate sau lăsate pe plajă în timpul nopții, au un efect negativ asupra ariilor de reproducere a broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
, întrucât prezența lor reduce spațiul disponibil pentru cuiburi și împiedică deplasarea broaștelor‑țestoase.
Republica Elenă susține că, în cursul anilor 2013 și 2014, nu exista nicio umbrelă de soare și niciun șezlong pe plajele de le Vounaki, de la Elaia și de la Agiannaki. Câteva umbrele de soare și șezlonguri ar mai fi fost încă prezente pe plaja de la Kalo Nero, dar în afara ariei de reproducere a broaștelor‑țestoase
Caretta caretta
. În ceea ce privește platforma situată lângă hotelul Messina Mare, acest stat membru susține că este vorba despre o rampă pentru a ajuta persoanele cu handicap care frecventează hotelul.
– Aprecierea Curții
În primul rând, în ceea ce privește umbrelele de soare și șezlongurile, Republica Elenă se limitează să precizeze că din anul 2013, și anume după expirarea termenului stabilit prin avizul motivat, astfel de elemente de mobilier sunt prezente exclusiv pe plaja de la Kalo Nero, în afara spațiului de reproducere al broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
. Acest stat membru admite, așadar, implicit că nu a redus anterior prezența mobilierului de plajă în spațiul de reproducere al acestor broaște‑țestoase.
În al doilea rând, în ceea ce privește platformele construite pe plajele situate în interiorul ariei Kyparissia, Republica Elenă, care nu contestă nici prezența acestora la expirarea termenului stabilit în avizul motivat al Comisiei, nici probabilitatea ca ele să afecteze considerabil habitatele de dune situate în aria Kyparissia și să determine o perturbare semnificativă a broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
, se limitează să precizeze că cea autorizată lângă hotelul Messina Mare este o rampă destinată persoanelor cu handicap.
Comisia nu contestă scopul acestei din urmă platforme. Or, deși o platformă menită să faciliteze deplasarea persoanelor cu handicap poate fi, în principiu, considerată ca fiind realizată din motive cruciale de interes public major legate de sănătatea umană, în sensul articolului 6 alineatul (4) din Directiva 92/43, o asemenea justificare presupune, printre altele, o analiză a existenței altor soluții, mai puțin prejudiciabile, precum și o evaluare comparativă a intereselor în cauză, întemeiate pe o analiză, în temeiul articolului 6 alineatul (3) din această directivă, a efectelor asupra obiectivelor de conservare a sitului protejat (a se vedea în acest sens Hotărârea din 14 ianuarie 2016, Grüne Liga Sachsen și alții,
C‑399/14
,
EU:C:2016:10
, punctul
și jurisprudența citată). În lipsa oricărei explicații din partea Republicii Elene în această privință, trebuie să se considere că platforma autorizată lângă hotelul Messina Mare constituie de asemenea o încălcare a articolului 6 alineatul (2) din directiva menționată.
În consecință, trebuie să se constate că, întrucât nu a adoptat, în interiorul ariei Kyparissia, măsurile necesare pentru a reduce prezența mobilierului și a diverselor instalații pe plajele unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
și întrucât a autorizat construirea unei platforme lângă hotelul Messina Mare, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat curățarea plajelor situate în interiorul ariei Kyparissia cu ajutorul unor mașini grele
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene curățarea plajei de către municipalitatea din Avlona (Grecia) cu ajutorul unor mașini grele, provocând astfel tasarea nisipului prin greutatea lor și distrugerea cuiburilor broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
prin vibrație.
Republica Elenă răspunde că nu este vorba despre o practică permanentă, ci despre un caz izolat și că nu s‑a mai constatat niciun caz după expedierea scrisorii de punere în întârziere. În plus, reglementările naționale adoptate în lunile iulie 2013 și mai 2014 de către Ministerul Mediului ar urmări să evite astfel de incidente și ar prevedea ca, în perioada de reproducere a acestor broaște‑țestoase, curățarea plajei să fie efectuată manual.
– Aprecierea Curții
Deși reglementările naționale invocate de Republica Elenă au fost adoptate după expirarea termenului stabilit în avizul motivat și nu pot fi luate în considerare de Curte în scopul aprecierii pretinsei neîndepliniri a obligațiilor, acest motiv nu poate fi primit. Astfel, nu numai că Comisia nu pune în discuție afirmația acestui stat membru potrivit căreia cazul menționat era un caz izolat, dar ea nici nu prezintă elemente care să demonstreze repetarea unor asemenea incidente sau necesitatea de a adopta măsuri specifice pentru a le împiedica.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat extracția ilegală de nisip pe plajele situate în interiorul ariei Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene că tolerează, pe plajele situate în interiorul ariei Kyparissia, o activitate necontrolată de extracție de nisip.
Acest stat membru susține că Comisia nu prezintă niciun element de probă privind o astfel de activitate.
Comisia reproduce însă, în memoriul său în replică, un tabel menit să demonstreze că Republica Elenă recunoaște ea însăși că există un risc de efecte negative semnificative pentru aria Kyparissia din cauza unor activități de extracție de nisip.
– Aprecierea Curții
Articolul 128 alineatul (1) din Regulamentul de procedură prevede că părțile mai pot depune sau propune probe în sprijinul argumentației lor atât în cadrul replicii, cât și al duplicii și că acestea indică motivele care au determinat întârzierea cu care s‑au prezentat aceste elemente.
Întrucât prezentarea tardivă a acestui element nu este însă motivată de Comisie, elementul în cauză nu poate fi luat în considerare, ca probă, în cadrul verificării de către Curte a existenței neîndeplinirii obligațiilor pe care o invocă această instituție.
Din moment ce Comisia nu prezintă un alt element susceptibil să susțină motivul în cauză, trebuie respinsă acțiunea cu privire la acest aspect.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat extinderea activităților agricole în interiorul ariei Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene:
—
o extindere a terenurilor cultivate în zona dunelor;
—
aratul dunelor între Elaia și Agiannaki și
—
creșterea de oi pe plajele unde broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
se reproduc.
Comisia susține că extinderea terenurilor cultivate în zona de dune are ca efect distrugerea ariei de dune de reproducere a acestor specii și că apa de irigații poate afecta cuiburile de broaște‑țestoase situate în apropiere. Creșterea umidității cauzată de aceste culturi ar avea ca efect o modificare a temperaturii subterane, care ar provoca eclozarea unui număr crescut de broaște‑țestoase tinere de sex masculin și ar putea astfel provoca un dezechilibru în populația speciei
Caretta caretta
.
Comisia arată că între Agiannaki și Elaia au fost arate dunele între 20 februarie 2013 și 3 martie 2013, ceea ce a distrus o serie de habitate de broaște‑țestoase marine
Caretta caretta
, fără a se fi luat vreo măsură de reparare.
Comisia apreciază că creșterea de oi pe plajele unde aceste broaște‑țestoase se reproduc are ca rezultat o distrugere directă și indirectă a cuiburilor. Acestea din urmă ar fi călcate, iar ouăle ar fi distruse de vibrațiile provocate la nivelul solului.
Republica Elenă amintește că activitatea agricolă s‑a redus considerabil în cursul ultimilor 20 de ani și că, până în anul 2001, reducerea terenurilor cultivate era de ordinul a 25 % până la 30 %, în funcție de locurile în cauză. În interiorul ariei Kyparissia, nu ar exista o extindere a culturilor spre dune, dat fiind că substratul nisipos nu s‑ar preta la acestea și că regiunea situată dincolo de zona respectivă este deosebit de fertilă.
Acest stat membru susține că aratul la care face referire Comisia a fost efectuat pe o suprafață agricolă.
Creșterea de oi pe plajele unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
ar fi imposibilă, dat fiind că pe plajă nu crește niciun fel de vegetație. În orice caz, potrivit Republicii Elene, aceste broaște‑țestoase își îngroapă ouăle la o asemenea adâncime încât cuiburile nu ar putea fi distruse ca urmare a călcatului oilor și a vibrațiilor la nivelul solului pe care acesta le provoacă.
– Aprecierea Curții
În primul rând, în ceea ce privește pretinsa extindere a terenurilor cultivate în zona dunelor, trebuie să se constate că, astfel cum a arătat avocatul general la punctul 105 din concluzii, Comisia nu a prezentat probe de natură să contrazică afirmația Republicii Elene potrivit căreia, în interiorul ariei Kyparissia, nu se constată o asemenea extindere. Rezultă că, cu privire la acest aspect, motivul invocat de Comisie nu poate fi primit.
În al doilea rând, din moment ce Comisia plasează pretinsul arat al unor zone de dune la o dată ulterioară expirării termenului pe care l‑a stabilit în avizul său motivat, nici un astfel de motiv nu poate fi reproșat Republicii Elene, astfel încât motivul invocat de Comisie trebuie de asemenea respins cu privire la acest aspect.
În al treilea rând, trebuie să se constate că Comisia nu contestă afirmația Republicii Elene potrivit căreia pe plaja pe care se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
nu crește niciun fel de vegetație și că fotografiile prezentate de Comisie demonstrează nu o activitate de creștere a animalelor, ci prezența câtorva oi pe plaja în cauză. În orice caz, Comisia nu a prezentat niciun element de probă care să permită să se concluzioneze că prezența unor oi, astfel cum apare aceasta în fotografiile amintite, ar putea afecta cuiburile de broaște‑țestoase îngropate la 40-60 cm adâncime în nisip. În aceste condiții, trebuie respins motivul invocat de Comisie inclusiv cu privire la acest aspect.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat poluarea luminoasă a ariei Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia reproșează Republicii Elene că nu a adoptat măsurile adecvate pentru a evita ca iluminatul municipal al drumurilor publice și cel din apropierea plajelor, precum și lumina provenită de la restaurantele, de la hotelurile și de la magazinele situate în apropierea ariei Kyparissia să perturbe broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
în timpul depunerii ouălor și, mai ales, să afecteze puii recent eclozați care se îndreaptă spre mare. Ea susține că aceste fenomene au fost confirmate cu ocazia vizitei agenților săi la fața locului la 17 iulie 2012.
Potrivit Republicii Elene, iluminatul public există de mulți ani și a fost instalat înainte de adoptarea unei reglementări naționale care impune o evaluare adecvată, în conformitate cu Directiva 92/43. Aceasta susține că, pentru a face față acestei probleme, în anul 2014, a fost adoptată o reglementare care este aplicabilă pe plajele unde se reproduc aceste broaște‑țestoase și care prevede, printre altele, obligația de a se asigura că lumina care provine de la surse private și publice nu atinge plaja, pentru a nu dezorienta broaștele‑țestoase tinere. În mod similar, magazinelor și hotelurilor situate pe coastă le‑ar fi interzis să utilizeze proiectoare. S‑ar avea de asemenea în vedere instalarea de plăci de acoperire și utilizarea unor lămpi speciale.
– Aprecierea Curții
În ceea ce privește argumentul Republicii Elene potrivit căruia iluminatul public exista înainte ca astfel de instalații să fie supuse unei evaluări adecvate în conformitate cu Directiva 92/43, este suficient să se constate că, în temeiul acestei directive, interdicția de deteriorare care este prevăzută de aceasta nu se limitează la obligația statului membru în cauză de a interzice sau de a impune încetarea numai a noilor activități dăunătoare.
Prin urmare, trebuie să se constate că, întrucât nu a adoptat măsurile de protecție adecvate pentru a evita, începând de la înscrierea ariei Kyparissia pe lista SIC‑urilor la 19 iulie 2006, ca iluminatul public existent să perturbe broasca‑țestoasă marină
Caretta caretta
, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43 (a se vedea prin analogie Hotărârea din 24 noiembrie 2011, Comisia/Spania,
C‑404/09
,
EU:C:2011:768
, punctele
și
).
Trebuie de asemenea primit motivul invocat de Comisie în măsura în care privește perturbarea broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
provocată de lumina provenită de la restaurantele, de la hotelurile și de la magazinele situate în apropierea ariei Kyparissia.
Astfel, Republica Elenă se limitează să precizeze în această privință că, în cursul anului 2014, cu alte cuvinte după expirarea termenului stabilit de Comisie în avizul său motivat, ea a adoptat o reglementare pentru a face față acestei probleme, ceea ce demonstrează în mod implicit că acest stat membru nu adoptase anterior măsurile necesare pentru a combate perturbarea broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
provocată de o astfel de poluare luminoasă.
În consecință, întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a limita suficient poluarea luminoasă care afectează plajele situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat activități de pescuit în apropierea ariei Kyparissia
– Argumentele părților
Comisia susține că pescuitul practicat în apropierea plajelor situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
constituie o sursă de perturbări pentru aceste specii, întrucât specimenele care se deplasează pentru a depune ouă sau care revin de la cuiburi pot fi prinse în plasele de pescuit sau pot intra în coliziune cu navele de pescuit. Ea se întemeiază în această privință pe un raport anexat la cererea sa de sesizare, potrivit căruia activitatea de pescuit este exercitată în mod direct la marginea plajei prin intermediul unor setci de fund și, uneori, la numai un kilometru în largul plajei, cu ajutorul unor traule manipulate de pe nave.
Republica Elenă arată că, de la instituirea regimului de protecție a acestei arii, pescuitul este redus aici și că diferite instrumente ale Uniunii Europene au contribuit de asemenea la faptul că activitatea de pescuit s‑a redus în regiune. Ar exista foarte puține nave de pescuit și o campanie de informare ar urmări să prevină capturi accidentale de broaște‑țestoase.
– Aprecierea Curții
Trebuie să se constate că o astfel de afirmație generală referitoare la reducerea activității de pescuit și la informarea pescarilor nu este de natură să pună în discuție afirmațiile Comisiei susținute de constatările din raportul anexat la cererea sa de sesizare.
Rezultă că, întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a restrânge suficient activitățile de pescuit de‑a lungul plajelor situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
Cu privire la primul motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi tolerat utilizarea de ambarcațiuni de agrement și de hidrobiciclete în apropierea ariei Kyparissia
– Argumentele părților
Potrivit Comisiei, prezența ambarcațiunilor de agrement și a hidrobicicletelor, utilizate în apropierea plajelor situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
, constituie o sursă de perturbări ale broaștelor‑țestoase. Unele dintre ele ar fi chiar omorâte ca urmare a coliziunilor cu dispozitivele menționate. Această instituție consideră că elementele incluse în anexele 18 și 21 din cererea sa de sesizare susțin această critică.
Potrivit Republicii Elene, elementele menționate nu demonstrează susținerile Comisiei și aceasta nu a dovedit în niciun mod că moartea broaștelor‑țestoase este cauzată de răni provocate de ambarcațiuni de agrement și de hidrobiciclete.
– Aprecierea Curții
În cadrul unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, revine Comisiei sarcina de a stabili existența pretinsei neîndepliniri a obligațiilor și de a prezenta Curții elementele necesare pentru verificarea existenței acesteia (Hotărârea din 9 iulie 2015, Comisia/Irlanda,
C‑87/14
,
EU:C:2015:449
, punctul
și jurisprudența citată).
Totuși, trebuie să se constate că, întrucât, în cererea sa de sesizare, Comisia a făcut o trimitere la anexele la aceasta fără a furniza explicații specifice relevante în privința lor, Comisia nu a prezentat elementele necesare pentru verificarea existenței neîndeplinirii obligațiilor pe care o invocă și, în orice caz, că astfel de elemente nu reies în mod evident din anexele menționate.
În consecință, trebuie respins, cu privire la acest aspect, primul motiv invocat de Comisie în susținerea prezentei acțiuni.
În aceste condiții, trebuie să se constate că,
—
întrucât a tolerat construirea de case la Agiannaki în cursul anului 2010, utilizarea fără o încadrare suficientă a altor case la Agiannaki datând din anul 2006 și începerea lucrărilor de construire a 50 de reședințe situate între Agiannaki și Elaia și întrucât a autorizat construirea a 3 reședințe de vacanță la Vounaki în cursul anului 2012;
—
întrucât a tolerat dezvoltarea infrastructurilor de acces la plaja situată în aria Kyparissia, și anume deschiderea a cinci drumuri noi spre plaja de la Agiannaki, precum și asfaltarea unor căi de acces și drumuri existente;
—
întrucât nu a adoptat măsuri suficiente pentru a asigura respectarea interdicției de campare neautorizată în apropierea plajei de la Kalo Nero și la Elaia;
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a limita exploatarea barurilor situate între Elaia și Kalo Nero, pe plajele unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
, și întrucât nu a vegheat ca poluările cauzate de barurile respective să nu perturbe aceste specii;
—
întrucât nu a adoptat, în interiorul ariei Kyparissia, măsurile necesare pentru a reduce prezența mobilierului și a diverselor instalații pe plajele unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
și întrucât a autorizat construirea unei platforme lângă hotelul Messina Mare;
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a limita suficient poluarea luminoasă care afectează plajele situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
și
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a restrânge suficient activitățile de pescuit de‑a lungul plajelor situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
,
Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43.
Cu privire la al doilea motiv, întemeiat pe nerespectarea articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43
Argumentele părților
Prin intermediul celui de al doilea motiv în susținerea acțiunii formulate, Comisia invocă o încălcare de către Republica Elenă a articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43.
Comisia reproșează acestui stat membru că nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul acestei dispoziții, întrucât a omis să efectueze o evaluare adecvată a efectelor unor proiecte care nu sunt direct legate de sau necesare pentru gestionarea ariei Kyparissia, dar sunt susceptibile să o afecteze în mod semnificativ. Potrivit Comisiei, o astfel de evaluare a efectelor ar fi trebuit efectuată înainte de:
—
acordarea autorizației de construcție și construirea de diverse reședințe în interiorul ariei Kyparissia;
—
deschiderea unor drumuri noi și asfaltarea unor drumuri existente în interiorul acestei arii;
—
construirea de baruri noi pe plajele situate în aria menționată unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
;
—
instalarea iluminatului municipal de‑a lungul plajei situate în interiorul aceleiași arii și
—
extinderea suprafețelor cultivate în sistemul de dune al ariei Kyparissia.
Potrivit Comisiei, aceste activități au fost realizate fără nicio evaluare prealabilă, indiferent dacă este vorba despre o evaluare a efectelor individuale pentru fiecare dintre aceste activități sau despre o evaluare a efectelor cumulate în ansamblul lor. Ea subliniază că niciuna dintre aceste activități nu este direct legată de și nici necesară pentru gestionarea ariei Kyparissia și că ele au, probabil, efecte semnificative asupra ariei respective datorită importanței acesteia pentru broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
și pentru habitatul natural în cauză.
Republica Elenă susține că toate planurile sau proiectele care au fost realizate în regiune fără o „evaluare adecvată” priveau activități de construcție încheiate înainte de instituirea obligației unei astfel de evaluări. Aceasta susține, în ceea ce privește planurile și proiectele realizate ulterior acestei date, că fie cerințele prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 au fost respectate, fie, dacă nu au fost respectate, au fost inițiate proceduri administrative și penale.
Acest stat membru arată că cerințele și procedurile prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 au fost transpuse în dreptul național și că eliberarea autorizațiilor de construcție, precum și executarea lucrărilor de construcție sunt suspendate până la adoptarea decretului prezidențial. Astfel, statul membru în cauză și‑ar fi îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43.
Aprecierea Curții
Trebuie amintit că articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 prevede o procedură de evaluare prin care se urmărește garantarea, prin intermediul unui control prealabil, ca un plan sau un proiect care nu este direct legat sau necesar gestiunii sitului vizat, dar îl poate afecta în mod semnificativ, să nu fie autorizat decât în măsura în care nu va aduce atingere integrității sitului (Hotărârea din 11 septembrie 2012, Nomarchiaki Aftodioikisi Aitoloakarnanias și alții (
C‑43/10
,
EU:C:2012:560
, punctul
).
În consecință, această dispoziție este relevantă numai atunci când autoritățile naționale competente autorizează un proiect, autorizarea în cauză trebuind în acest caz să fie precedată de o evaluare adecvată a efectelor proiectului respectiv asupra sitului vizat.
În consecință, pentru orice activitate a cărei executare era supusă autorizării, dar care a fost realizată fără aceasta, așadar, ilegal, articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43 nu este aplicabil. În aceste condiții, nu trebuie să se constate neîndeplinirea obligațiilor pentru încălcarea dispoziției menționate în această privință.
În schimb, dispoziția în cauză este aplicabilă activităților care au fost realizate cu o autorizație prealabilă, și anume caselor de la Agiannaki la care lucrările au fost efectuate în cursul anului 2010, celor 3 reședințe de vacanță de la Vounaki în cursul anului 2012, precum și platformei de lângă hotelul Messina Mare.
Întrucât aceste activități pot să determine pierderea unei părți din suprafața dunelor și să perturbe broasca‑țestoasă marină
Caretta caretta
, autorizarea lor ar fi trebuit supusă unei evaluări prealabile a efectelor acestora.
În aceste condiții, din moment ce Republica Elenă nu susține că aceste autorizații erau anterioare datei de 19 iulie 2006, data înscrierii ariei Kyparissia pe lista SIC‑urilor, sau precedate de evaluări ale efectelor conforme cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 92/43, este necesar să se constate că, întrucât a eliberat autorizații pentru case construite în cursul anului 2010 la Agiannaki, pentru 3 reședințe de vacanță la Vounaki în cursul anului 2012 și pentru construirea unei platforme lângă hotelul Messina Mare, acest stat membru nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dispoziției menționate.
Respinge în rest motivul.
Cu privire la al treilea motiv, întemeiat pe nerespectarea articolului 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43
Comisia reproșează Republicii Elene că a încălcat articolul 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43, întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru instituirea și punerea în aplicare a unui regim eficient de protecție strictă a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în aria Kyparissia, astfel încât să evite orice perturbare a acestei specii în perioada de reproducere și orice activitate care ar putea deteriora sau distruge siturile de reproducere.
Comisia amintește că, în conformitate cu această dispoziție, un sistem de protecție strictă a speciilor animale care figurează la litera (a) din anexa IV la Directiva 92/43 trebuie instituit pentru a interzice perturbarea intenționată a acestor specii mai ales în perioada de reproducere, precum și deteriorarea sau distrugerea siturilor de reproducere și a ariilor de odihnă. Acest sistem de protecție strictă ar impune instituirea unui cadru juridic complet, precum și adoptarea și punerea în aplicare a unor măsuri de protecție precise și specifice.
Republica Elenă susține că nu a încălcat articolul 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43.
Cu privire la al treilea motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi omis să pună în aplicare un cadru juridic complet și coerent
– Argumentele părților
Comisia susține că un sistem de protecție strictă, astfel cum este prevăzut la articolul 12 alineatul (1) din Directiva 92/43, presupune adoptarea de măsuri coerente și coordonate, cu caracter preventiv. Aceasta arată că Republica Elenă a recunoscut că un astfel de cadru juridic complet și coerent nu a fost încă adoptat, dar că el este în curs de elaborare.
Comisia consideră că ansamblul instrumentelor juridice în vigoare în acest domeniu în statul membru menționat nu este suficient în scopul protecției prevăzute la articolul 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43. Existența acestor instrumente juridice ar fi fost invocată pentru prima dată de statul membru respectiv în memoriul său în apărare. În plus, unele dintre acestea ar fi anterioare intrării în vigoare a Directivei 92/43 și, în consecință, nu ar conține dispoziții specifice care ar putea îndeplini cerințele prevăzute la articolul 12 din această directivă.
Această instituție susține că, în lipsa unui cadru legislativ național integrat și coerent, protecția strictă a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
, precum și a siturilor sale de reproducere nu este garantată. Un regim de protecție nu poate fi instituit prin intermediul unui ansamblu fragmentat de măsuri izolate care se referă la protecția mediului în general și nu urmăresc să evite, în mod concret, orice perturbare intenționată a speciei în cauză în perioada de reproducere, precum și orice activitate care ar putea cauza deteriorarea sau distrugerea siturilor sale de reproducere.
Comisia subliniază că împrejurarea că numărul de cuiburi de broască‑țestoasă marină
Caretta caretta
nu pare să se fi redus în interiorul ariei Kyparissia nu poate, prin ea însăși, să repună în discuție constatarea potrivit căreia Republica Elenă nu a adoptat măsuri de protecție eficientă. Ea susține că numărul ridicat de cuiburi constatat recent este datorat protecție broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
începând din anul 1992 și că toate efectele asupra acestei specii sunt în general vizibile 20 de ani mai târziu. În plus, ar rezulta din Hotărârea din 30 ianuarie 2002, Comisia/Grecia (
C‑103/00
,
EU:C:2002:60
), și din Hotărârea din 16 martie 2006, Comisia/Grecia (
C‑518/04
, nepublicată,
EU:C:2006:183
), că nu este necesar ca numărul de cuiburi să se reducă pentru a constata o perturbare de natură să constituie o nerespectare a articolului 12 din Directiva 92/43.
Republica Elenă arată că Comisia susține în mod eronat, pe de o parte, că Republica Elenă nu a adoptat un cadru legislativ de protecție suficient și, pe de altă parte, că aceasta nu a reușit să aplice măsuri de protecție specifice și eficiente. Ea apreciază că Comisia nu poate susține că, în aria Kyparissia, există o degradare a habitatelor și perturbări care au un impact semnificativ asupra speciilor, în condițiile în care o evaluare adecvată a efectelor privind activitățile exercitate în aria menționată nici nu a avut loc.
Potrivit acestui stat membru, întrucât populația de broaște‑țestoase marine
Caretta caretta
crește în mod constant și aria sa naturală de extindere nu riscă să se reducă, nu este necesară invocarea unei încălcări a articolului 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43.
Republica Elenă consideră că ordinea juridică elenă conține un cadru instituțional larg, coerent, deosebit de strict și extrem de eficient în ceea ce privește protecția broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
. Ea face referire, în această privință, la diferitele acte cu putere de lege și norme administrative care constituie, împreună, un cadru suficient până la adoptarea decretului prezidențial.
Acest stat membru amintește că nu a susținut niciodată că toate actele menționate ar fi fost adoptate special pentru aria Kyparissia și pentru specia în discuție, dar că acestea le protejează eficient și garantează, așadar, un sistem de protecție adecvat și strict, în sensul articolului 12 din Directiva 92/43. Această dispoziție nu ar impune ca regimul de protecție strictă să fie definit într‑o singură și unică legislație.
În sfârșit, Republica Elenă menționează caracteristicile, măsurile și efectele proiectului de decret prezidențial și semnalează că, după avizul Symvoulio tis Epikrateias (Consiliul de Stat), acesta va fi adoptat în curând. Ea subliniază însă că existența acestui proiect de decret prezidențial nu va însemna totuși că anterior nu exista un sistem de protecție strictă și eficientă în ordinea juridică elenă.
– Aprecierea Curții
Trebuie amintit că articolul 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43 impune statelor membre să adopte măsurile necesare pentru instituirea unui sistem de protecție strictă a speciilor animale care figurează la litera (a) din anexa IV la această directivă, în aria naturală de extindere a acestora, interzicând perturbarea intenționată a unor specimene din aceste specii mai ales în perioada de reproducere, de cuibărire, de hibernare și de migrare, precum și deteriorarea sau distrugerea siturilor de reproducere sau a ariilor de odihnă.
Curtea a statuat deja că transpunerea acestei dispoziții obligă statele membre nu numai să creeze un cadru legislativ complet, ci și să pună în aplicare măsuri concrete și specifice de protecție în această privință și că sistemul de protecție riguroasă presupune adoptarea de măsuri coerente și coordonate, cu caracter preventiv (Hotărârea din 15 martie 2012, Comisia/Cipru,
C‑340/10
,
EU:C:2012:143
, punctele
și
, precum și jurisprudența citată).
Un ansamblu de instrumente juridice nu constituie un cadru legislativ și de reglementare cu un caracter complet atunci când aceste instrumente nu permit împiedicarea încălcării interdicției de deteriorare prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43 sau atunci când ele trebuie completate periodic pentru a putea garanta protecția impusă la articolul 12 din aceeași directivă.
Faptul că la punctul 114 din prezenta hotărâre s‑au constatat mai multe încălcări ale interdicției de deteriorare prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43 permite să se prezume că un cadru legislativ complet și coerent, cu caracter preventiv, lipsește în ceea ce privește protecția ariei Kyparissia.
Această prezumție este confirmată de împrejurarea că Republica Elenă a adoptat diverse ordine ministeriale, printre altele, la 23 mai 2013, la 23 iulie 2013, la 14 februarie 2014 și la 8 mai 2014, în special cu privire la utilizarea adecvată a plajelor, la înghețarea anumitor activități agricole, la limitarea luminii provenite de la entitățile private de pe plajă, la suspendarea eliberării de autorizații de construcție, la interzicerea anumitor activități de construcție, precum și la interzicerea deschiderii și a asfaltării drumurilor în interiorul ariei Kyparissia.
Adoptarea unor astfel de instrumente juridice după expirarea termenului stabilit în avizul motivat demonstrează în mod suficient că, înainte de acest termen, cadrul legislativ național era incomplet.
Republica Elenă nu poate, așadar, să susțină în mod întemeiat că decretul prezidențial privind protecția acestei arii, în curs de adoptare, nu ar avea drept scop decât gruparea și consolidarea legislației care era deja în vigoare la expirarea termenului menționat.
Dimpotrivă, din avizul Symvoulio tis Epikrateias (Consiliul de Stat) reiese că obligațiile Republicii Elene care decurg din dreptul Uniunii impun o nouă reglementare cu privire la protecția ariei Kyparissia și depunerea în cel mai scurt timp în fața acestei instanțe a unui nou proiect de decret.
În mod similar, Republica Elenă nu poate să susțină în mod întemeiat că, întrucât populația de broaște‑țestoase marine
Caretta caretta
crește în mod constant, nu este necesar să se invoce împotriva sa motivul întemeiat pe neîndeplinirea obligațiilor care decurg din articolul 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43.
Astfel, după cum susține Comisia, o împrejurare precum stabilitatea populației speciei nu poate, prin ea însăși, să repună în discuție constatarea privind caracterul incomplet al cadrului legislativ național relevant (a se vedea prin analogie Hotărârea din 16 martie 2006, Comisia/Grecia,
C‑518/04
,
EU:C:2006:183
, punctul
).
În aceste condiții, trebuie să se constate că, întrucât nu a adoptat un cadru legislativ și de reglementare complet, coerent și strict privind protecția broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în interiorul ariei Kyparissia, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43.
Cu privire la al treilea motiv, în raport cu faptul că Republica Elenă ar fi omis să aplice măsuri de protecție precise, specifice și eficiente
– Argumentele părților
Potrivit Comisiei, Republica Elenă nu aplică măsuri specifice eficiente astfel încât să evite, pe de o parte, perturbarea broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în perioada de reproducere și, pe de altă parte, activitățile care ar putea deteriora sau distruge ariile sale de reproducere.
Ea arată că articolul 12 alineatul (1) litera (d) din Directiva 92/43 prevede o protecție mai strictă decât cea prevăzută la același articol literele (a)-(c) și că litera (d) menționată nu limitează interdicțiile la actele intenționate.
Prin urmare, pentru a aprecia în ce măsură o anumită activitate „este de natură să deterioreze sau să distrugă siturile de reproducere”, ar trebui să se țină seama de faptul că această specie depune ouă numai o dată la doi sau la trei ani și că este deosebit de sensibilă și de vulnerabilă la poluările sonore și luminoase pe tot parcursul procesului de reproducere, și anume pe durata incubării, și atunci când exemplarele tinere încep să se îndrepte spre mare.
Comisia susține că, în aria Kyparissia, ariile de reproducere a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
pot fi deteriorate sau distruse de diferite activități umane menționate în acțiunea sa, care creează obstacole accesului la ariile de reproducere, precum și o poluare luminoasă și sonoră.
Potrivit Republicii Elene, cadrul său instituțional și legal care reglementează activitățile în interiorul ariei Kyparissia interzice activitățile care pot afecta siturile de reproducere a broaștelor‑țestoase marine
Caretta caretta
în mod intenționat sau care pot dăuna acestei specii.
Ea susține că, în conformitate cu orientările Comisiei, degradarea unei arii se apreciază pe baza stadiului de conservare a fiecărei specii și a fiecărui habitat, care este evaluat în raport cu condițiile inițiale de la data la care s‑a propus clasificarea ariei respective ca arie protejată.
În plus, evaluarea eventualelor efecte asupra integrității ariei, în ceea ce privește funcțiile sale ecologice, ar trebui să se facă la nivelul ariei protejate în ansamblul său, iar nu la o scară mai redusă, izolând mici părți de plajă pentru a putea stabili o perturbare semnificativă.
– Aprecierea Curții
În ceea ce privește pretinsa neîndeplinire a obligațiilor privind interdicția de perturbare a speciilor protejate, prevăzută la articolul 12 alineatul (1) litera (b) din Directiva 92/43, trebuie să se constate că încălcările articolului 6 alineatul (2) din această directivă, astfel cum sunt constatate la punctul 114 din prezenta hotărâre, constituie, toate, perturbări interzise ale broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
.
După cum a subliniat avocatul general la punctul 143 din concluzii, situația se prezintă similar în ceea ce privește construirea de clădiri la Agiannaki în cursul anului 2006. Astfel, spre deosebire de interdicția generală de deteriorare și de perturbare prevăzută la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 92/43, protecția speciilor prevăzută la articolul 12 din aceasta nu este supusă, conform articolului 4 alineatul (5) din directiva menționată, înscrierii dunelor din Kyparissia pe lista menționată la articolul 4 alineatul (2) al treilea paragraf din directivă. Astfel cum reiese din articolul 23 alineatul (1) din directiva menționată, această protecție este deja aplicabilă din anul 1994.
Având în vedere că autorii acestei perturbări au acceptat cel puțin posibilitatea ca broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
să fie perturbate în perioada de reproducere, condiția privind caracterul intenționat prevăzută la articolul 12 alineatul (1) litera (b) din Directiva 92/43 este îndeplinită (a se vedea în acest sens Hotărârea din 18 mai 2006, Comisia/Spania,
C‑221/04
,
EU:C:2006:329
, punctul
).
În aceste condiții, trebuie să se constate că, întrucât nu a adoptat în termenul prevăzut toate măsurile concrete necesare pentru a evita perturbarea intenționată a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în perioada de reproducere a speciei, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 12 alineatul (1) litera (b) din Directiva 92/43.
Trebuie de asemenea admisă acțiunea formulată de Comisie în măsura în care critică acest stat membru pentru că nu a adoptat măsurile necesare pentru a impune respectarea interdicției de deteriorare sau de distrugere a siturilor de reproducere, prevăzută la articolul 12 alineatul (1) litera (d) din Directiva 92/43.
Astfel, mai multe încălcări ale articolului 6 alineatul (2) din această directivă, astfel cum sunt constatate la punctul 114 din prezenta hotărâre, constituie, în sine, activități care deteriorează în mod necesar siturile de reproducere a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
.
Din considerațiile care precedă rezultă că,
—
întrucât nu a adoptat un cadru legislativ și de reglementare complet, coerent și strict privind protecția broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în interiorul ariei Kyparissia;
—
întrucât nu a adoptat în termenul prevăzut toate măsurile concrete necesare pentru a evita perturbarea intenționată a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în perioada de reproducere a acestei specii și
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a impune respectarea interdicției de deteriorare sau de distrugere a siturilor de reproducere ale speciei menționate,
Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43.
Cu privire la cheltuielile de judecată
Potrivit articolului 138 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, în cazul în care părțile cad, fiecare, în pretenții cu privire la unul sau mai multe capete de cerere, fiecare parte suportă propriile cheltuieli de judecată.
Întrucât Comisia și Republica Elenă au căzut, fiecare, în pretenții cu privire la unul sau mai multe capete de cerere, se impune să se dispună că acestea suportă propriile cheltuieli de judecată.

Pentru aceste motive, Curtea (Camera a patra) declară și hotărăște:

1)
Republica Elenă,
—
întrucât a tolerat construirea de case la Agiannaki (Grecia) în cursul anului 2010, utilizarea fără o încadrare suficientă a altor case la Agiannaki datând din anul 2006 și începerea lucrărilor de construire a 50 de reședințe situate între Agiannaki și Elaia (Grecia) și întrucât a autorizat construirea a 3 reședințe de vacanță la Vounaki (Grecia) în cursul anului 2012;
—
întrucât a tolerat dezvoltarea infrastructurilor de acces la plaja situată în aria Kyparissia (Grecia), și anume deschiderea a cinci drumuri noi spre plaja de la Agiannaki, precum și asfaltarea unor căi de acces și drumuri existente;
—
întrucât nu a adoptat măsuri suficiente pentru a asigura respectarea interdicției de campare neautorizată în apropierea plajei de la Kalo Nero (Grecia) și la Elaia;
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a limita exploatarea barurilor situate între Elaia și Kalo Nero, pe plajele unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
, și întrucât nu a vegheat ca poluările cauzate de barurile respective să nu perturbe aceste specii;
—
întrucât nu a adoptat, în interiorul ariei Kyparissia, măsurile necesare pentru a reduce prezența mobilierului și a diverselor instalații pe plajele unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
și întrucât a autorizat construirea unei platforme lângă hotelul Messina Mare;
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a limita suficient poluarea luminoasă care afectează plajele situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta
și
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a restrânge suficient activitățile de pescuit de‑a lungul plajelor situate în aria Kyparissia unde se reproduc broaștele‑țestoase marine
Caretta caretta,
nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică astfel cum a fost modificată prin Directiva 2006/105/CE a Consiliului din 20 noiembrie 2006.

2)
Întrucât a eliberat autorizații de construcție pentru case construite în cursul anului 2010 la Agiannaki, pentru 3 reședințe de vacanță la Vounaki în cursul anului 2012 și pentru construirea unei platforme lângă hotelul Messina Mare, Republica Elenă nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva 92/43.

3)
Republica Elenă,
—
întrucât nu a adoptat un cadru legislativ și de reglementare complet, coerent și strict privind protecția broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în interiorul ariei Kyparissia;
—
întrucât nu a adoptat în termenul prevăzut toate măsurile concrete necesare pentru a evita perturbarea intenționată a broaștei‑țestoase marine
Caretta caretta
în perioada de reproducere a acestei specii și
—
întrucât nu a adoptat măsurile necesare pentru a impune respectarea interdicției de deteriorare sau de distrugere a siturilor de reproducere ale speciei menționate,
nu și‑a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul articolului 12 alineatul (1) literele (b) și (d) din Directiva 92/43.

4)
Respinge acțiunea cu privire la restul motivelor.

5)
Comisia Europeană și Republica Elenă suportă propriile cheltuieli de judecată.

Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: greaca.