CELEX: 62014CJ0504
Tagállami kötelezettségszegés
Környezet
Természetvédelem
92/43/EGK irányelv
A 6. cikk (2) és (3) bekezdése és a 12. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontja
Vadon élő állatok és növények
A természetes élőhelyek védelme
A Caretta caretta tengeri teknős
A tengeri teknősök védelme a Kyparissia‑öbölben
A »kyparissiai dűnék« közösségi jelentőségű természeti terület
A fajok védelme

Keresetlevelében az Európai Bizottság annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy a Görög Köztársaság, mivel:
—
nem fogadta el a 2006. november 20‑i 2006/105/EK tanácsi irányelvvel (
HL 2006. L 363., 368. o.
) módosított, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21‑i 92/43/EGK tanácsi irányelv (
HL 1992. L 206., 7. o.
, magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.) 6. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozza azon faj természetes élőhelytípusainak és élőhelyeinek károsodását, valamint azon faj zavarását, amelynek számára e területet kijelölték;
—
olyan beavatkozásokat engedélyezett a 92/43 irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti hatásvizsgálat nélkül, amelyek akár önmagukban, akár pedig más projekt részeként jelentős kihatással lehetnek az érintett területre, amennyiben csökkentik vagy elpusztítják az e régióban előforduló
Caretta caretta
veszélyeztetett faj fészkelőhelyét, zavarják az érintett fajt, és végül csökkentik vagy elpusztítják a 2110‑es, 2220‑as dűnés élőhelyeket és az elsődleges fontosságú 2250‑es élőhelyet, és
—
nem fogadta el a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja által előírt intézkedéseket a
Caretta caretta
tengeri teknős (veszélyeztetett faj) szigorú és hatékony védelmi rendszerének bevezetéséhez és alkalmazásához a Kyparissia‑öbölben (Görögország) oly módon, hogy megakadályozza e faj bármely, párzás és költés idején történő zavarását, valamint minden olyan tevékenységet, amely alkalmas párzási vagy költőhelyeinek károsítására vagy elpusztítására,
nem teljesítette a 92/43 irányelv említett rendelkezéseiből eredő kötelezettségeit.
Jogi háttér
Az uniós jog
A 92/43 irányelv 2. cikke a következőket írja elő:
„(1)   Az irányelv célja, hogy a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelmével hozzájáruljon a biológiai sokféleség biztosításához a Szerződésben érintett tagállamok európai területén belül [helyesen: a tagállamoknak a Szerződés hatálya alá tartozó európai területén belül].
(2)   Az irányelvnek megfelelően hozott intézkedések célja a közösségi érdekeltségű [helyesen: jelentőségű] természetes élőhelyek, valamint vadon élő állat‑ és növényfajok kedvező védettségi helyzetének [helyesen: állapotának] fenntartása, illetve helyreállítása.
(3)   Az irányelvnek megfelelően hozott intézkedések figyelembe veszik a gazdasági, társadalmi és kulturális igényeket, valamint a regionális és a helyi sajátosságokat is.”
A 92/43 irányelv „Közösségi jelentőségű természetes élőhelytípusok, amelyek megőrzéséhez különleges természetmegőrzési területek kijelölése szükséges” címet viselő I. mellékletében felsorol különböző típusú dűnés élőhelyeket. Konkrétabban e melléklet „A mediterrán partvidék dűnéi” című 22. pontjában szerepel a 2220. pont alatt az „Euphorbia terracinales dűne”, a 2250*. pont alatt pedig a „Partvidéki dűnék Juniperus spp. fajokkal”.
A 92/43 irányelv 4. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a Bizottság „[a] 21. cikkben megállapított eljárással összhangban hagyja jóvá a közösségi jelentőségű természeti területek jegyzékét, amely megállapítja, hogy mely természeti terület foglal magában egy vagy több elsődleges fontosságú természetes élőhelytípust, vagy mely szolgál veszélyeztetett faj élőhelyeként”. E cikk (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amint egy természeti terület felvételre kerül az irányelv 4. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett jegyzékbe, a 92/43 irányelv 6. cikkének (2)–(4) bekezdésének rendelkezéseit kell rá alkalmazni.
A 92/43/EGK tanácsi irányelv értelmében a mediterrán bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó jegyzék elfogadásáról szóló, 2006. július 19‑i 2006/613/EK bizottsági határozat (
HL 2006. L 259., 1. o.
) a kyparissiai dűnéket [Thines Kyparissias (Neochori‑Kyparissia)] a SIC GR 25 50005. számon felvette az 1. mellékletében foglalt, közösségi jelentőségű természeti területek (KJTT) jegyzékébe „C” megjelöléssel, amely azt jelzi, hogy az adott területen legalább egy típusú, a 92/43 irányelv 1. cikke értelmében vett kiemelt jelentőségű természetes élőhelytípus és/vagy veszélyeztetett faj található.
A 92/43 irányelv 6. cikke a következőt írja elő:
„(1)   A tagállamok megállapítják a különleges természetvédelmi [helyesen: természetmegőrzési] területek védelméhez szükséges intézkedéseket, megfelelő esetben beleértve a kifejezetten az egyes természeti területekre kidolgozott vagy más fejlesztési tervek részét képező intézkedési terveket, továbbá olyan törvényi [helyesen: jogszabályi], közigazgatási, vagy szerződéses aktusokat [helyesen: intézkedéseket] is, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben [helyesen: az I. mellékletben] szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben [helyesen: a II. mellékletben] szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek.
(2)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a különleges természetmegőrzési területeken található olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték, amennyiben a zavarás mértéke ezen irányelv céljaira tekintettel jelentős hatással lehet [helyesen: A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a különleges természetmegőrzési területeken található fajok természetes élőhelytípusainak és élőhelyeinek károsodását, valamint azon fajok zavarását, amelyek számára e területeket kijelölték, amennyiben a zavaró tényezők jelentős kihatással lehetnek az irányelv céljaira].
(3)   Figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket, megfelelő vizsgálatot kell folytatni minden olyan terv vagy projekt hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természeti terület kezeléséhez, de akár önmagában, akár pedig más terv vagy projekt részeként valószínűleg jelentős hatással lesz [helyesen: jelentős kihatással lehet] arra. A természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának eredményét figyelembe véve, továbbá a (4) bekezdés rendelkezéseinek értelmében [helyesen: rendelkezéseire is figyelemmel] az illetékes nemzeti hatóságok csak azután hagyják jóvá az érintett tervet vagy projektet, ha megbizonyosodtak arról, hogy az nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett természeti terület épségét, és miután – adott esetben – kikérték a lakosság véleményét is.
(4)   Amennyiben a természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának kedvezőtlen eredménye ellenére valamely elsődlegesen fontos, társadalmi vagy gazdasági jellegű közösségi érdekre figyelemmel – alternatív megoldás hiányában – mégis végre kell hajtani egy tervet vagy programot [helyesen: projektet], a tagállam minden szükséges kiegyenlítő intézkedést megtesz a Natura 2000 általános egységességének megóvása érdekében. A tagállam az elfogadott kiegyenlítő intézkedésekről értesíti a Bizottságot.
Amennyiben az érintett természeti terület elsődleges fontosságú természetes élőhelytípust foglal magában és/vagy veszélyeztetett faj élőhelyéül szolgál, kizárólag az emberi egészséggel, a közbiztonsággal vagy a környezet szempontjából elsődlegesen fontos előnyökkel kapcsolatos, továbbá – a Bizottság véleménye szerint – a közérdek kényszerítő indokain alapuló szempontokat lehet érvényesíteni”.
A 92/43 irányelv „Közösségi jelentőségű állat‑ és növényfajok, amelyek megőrzéséhez különleges természetmegőrzési területek kijelölése szükséges” című II. melléklete ezen állatfajok körében, veszélyeztetett fajként említi a
Caretta caretta
tengeri teknőst.
A 92/43 irányelv 12. cikke a következőt írja elő:
„(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a IV. melléklet a) pontjában felsorolt állatfajok természetes elterjedési területükön való szigorú védelmének [helyesen: természetes elterjedési területükön való szigorú védelme rendszerének bevezetése] érdekében, megtiltva az alábbiakat:
a)
e fajok vadon befogott példányainak szándékos befogásának vagy megölésének bármely formája [helyesen: e fajok vadon élő példányai szándékos befogásának vagy megölésének bármely formája];
b)
e fajok szándékos zavarása, különösen párzás [helyesen: párzás és költés], utódnevelés, áttelelés és vándorlás idején;
c)
vadon élő állatok tojásainak szándékos elpusztítása vagy begyűjtése;
d)
párzási, költő‑ vagy pihenőhelyek károsítása vagy elpusztítása.
(2)   E fajok esetében a tagállamok megtiltják a vadonból befogott példányok tartását, szállítását, kereskedelmét, illetve cseréjét, továbbá eladásra vagy cserére való felkínálását azon példányok kivételével, amelyek befogása az irányelv alkalmazása előtt, jogszerűen történt.
(3)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a (2) bekezdésben említett tilalmak az e cikk hatálya alá tartozó állatok életének valamennyi szakaszára érvényesek.
(4)   A tagállamok folyamatos figyelőrendszert hoznak létre a IV. melléklet a) pontjában felsorolt állatfajok véletlen befogásának és megölésének ellenőrzése céljából. Az összegyűlt adatok ismeretében a tagállamok további kutatási és védőintézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az állatok véletlen befogása és megölése ne legyen jelentős negatív hatással az érintett fajokra.”
A 92/43 irányelv IV. melléklete, amely a közösségi jelentőségű, szigorú védelmet igénylő állat‑ és növényfajokat sorolja fel, ezen állatfajok sorában említi a
Caretta caretta
tengeri teknőst.
A görög jog
A 3937/2011 törvénnyel a Görög Köztársaság a „kyparissiai dűnéket”„különleges természetmegőrzési területnek” nyilvánította.
A pert megelőző eljárás
A Bizottság 2010. augusztus 9‑i és november 19‑i levelével felhívta a Görög Köztársaságot, hogy szolgáltasson a 92/43 irányelv 6. és 12. cikke rendelkezéseinek az érintett Natura 2000 természetvédelmi területen, közelebbről a KJTT‑k jegyzékébe a GR 25 50005 kódszám alatt felvett kyparissiai dűnéken (a továbbiakban: a kyparissiai terület) történt végrehajtásának módjára vonatkozó információkat.
A Görög Köztársaság által 2010. szeptember 29‑én és 2011. január 26‑án nyújtott válaszok fényében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e tagállam nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) és (3) bekezdéséből, valamint 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjából eredő kötelezettségeit.
Ezen intézmény következésképpen 2011. október 28‑án felszólította a Görög Köztársaságot az e kifogásokra vonatkozó észrevételeinek két hónapos határidőn belül történő előterjesztésére.
A Görög Köztársaság e felszólításra 2011. december 27‑i és 2012. április 17‑i levelével válaszolt.
A Bizottság, miután elemezte az e levelekben foglalt választ, és tekintettel az alkalmazottai által a kyparissiai területen 2012. július 17‑én tett látogatásra, 2012. október 1‑jén indokolással ellátott véleményt adott ki, és felszólította e tagállamot, hogy az abban foglaltaknak 2012. december 1‑jéig feleljen meg.
A Görög Köztársaság ezen indokolással ellátott véleményre 2012. november 27‑i levelével válaszolt, amelyet, a Bizottság 2013. május 14‑i levelét követően, 2013. június 13‑i, november 26‑i, valamint 2014. március 28‑i, június 23‑i és szeptember 17‑i levelével egészített ki.
A Bizottság, mivel a Görög Köztársaság által nyújtott választ nem találta kielégítőnek, 2014. november 11‑én megindította a jelen keresetet.
A bizonyítéknak az eljárás írásbeli szakaszának befejezését követően történő előterjesztése iránti kérelemről
Az eljárás írásbeli szakaszának 2015. április 29‑i befejezését követően a Bizottság 2015. június 16‑án, a Bíróság eljárási szabályzata 128. cikkének (2) bekezdésére történő hivatkozással, új bizonyíték, nevezetesen a Symvoulio tis Epikrateias (államtanács, Görögország) a Kyparissia‑öböl területére tervezett regionális park kijelöléséről szóló elnöki rendeletre (a továbbiakban: elnöki rendelet) vonatkozó tervezethez fűzött, 32/2015 véleménye előterjesztésének engedélyezését kérte.
A Görög Köztársaság azt kéri, hogy a Bíróság utasítsa el a Bizottság e kérelmét.
Az eljárási szabályzat 128. cikke (2) bekezdésének első és második mondata azt írja elő, hogy az eljárás írásbeli szakaszának befejezését követően a felek kivételesen további bizonyítékokat terjeszthetnek elő vagy ajánlhatnak fel, és e bizonyítékok késedelmes előterjesztését vagy felajánlását indokolniuk kell.
A felek között nem képezi vita tárgyát, hogy a szóban forgó véleményt 2015. április 8‑án adták ki, és a Görög Köztársaság arról említést tett viszonválaszában, amelynek a Bírósághoz 2015. április 29‑én történt benyújtása zárta le az eljárás írásbeli szakaszát.
A Bizottság az említett vélemény késedelmes benyújtásának magyarázataként arra hivatkozik, hogy annak létezéséről csak az írásbeli szakasz befejezését követően szerzett tudomást.
A Görög Köztársaság, amely nem vitatja a Bizottság ezen kijelentését, azt kéri, hogy a Bíróság utasítsa el a Bizottság által felajánlott bizonyítékokat azzal az indokkal, hogy a Symvoulio tis Epikrateias (államtanács) 32/2015 véleménye az elnöki rendelet elfogadásának – még le nem zárult – eljárásába illeszkedik, és e vélemény egyetlen új elemet sem tartalmaz.
A Görög Köztársaság által emelt kifogásokkal kapcsolatban meg kell említeni egyrészt, hogy a szóban forgó vélemény végleges, és az ‑ függetlenül attól, hogy a Symvoulio tis Epikrateias (államtanács) további véleményt adhat ki valamely, az elnöki rendelet által módosított projektről ‑ főszabály szerint már nem fog változni.
Másrészt az az állítás, amely szerint az említett vélemény nem tartalmaz egyetlen új elemet sem, nem teszi kétségessé annak elfogadhatóságát az eljárási szabályzat 128. cikkének (2) bekezdésére tekintettel, amennyiben a bizonyítékok tartalmát az ügy érdemének vizsgálata keretében kell értékelni.
Ilyen körülmények között a Symvoulio tis Epikrateias (államtanács) 32/2015 véleménye a jelen eljárásban elfogadható bizonyítékként, amennyiben ez a vélemény az indokolással ellátott véleményben megjelölt határidő lejártakor, vagyis 2012. december 1‑jén fennálló ténybeli és jogi helyzetre vonatkozik.
A keresetről
A 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megsértésére alapított első kifogásról, amely szerint a Görög Köztársaság nem fogadta el a szükséges intézkedéseket a Caretta caretta faj természetes élőhelytípusai és élőhelyei károsodásának, valamint zavarásának megakadályozására
Első kifogásának keretében a Bizottság több ténybeli helyzetre hivatkozva azt rója fel, hogy a Görög Köztársaság megsértette a károsítás és zavarás 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében előírt általános tilalmát.
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy valamely tevékenység kizárólag akkor tekinthető az említett rendelkezéssel összhangban állónak, ha biztosított, hogy e tevékenység nem okozza e fajok olyan megzavarását, amely jelentősen sértheti a 92/43 irányelv célkitűzéseit, különös tekintettel a természetes élőhelyek és a vadon élő állatok és növények védelmére irányuló célkitűzésre. A 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdése megsértésének megállapítása céljából a Bizottságnak jogilag megkövetelt módon bizonyítania kell, hogy az érintett tagállam nem fogadta el a megfelelő védelmi intézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a projektek működtetésének tevékenysége – amennyiben azt az érintett terület kijelölése után végezték – az érintett fajok élőhelyeinek károsodásával járjon, és e fajok olyan megzavarását okozza, amely alkalmas arra, hogy jelentősen sértse az irányelvnek az említett fajok védelmére vonatkozó célkitűzéseit (lásd analógia útján: 2016. január 14‑iBizottság kontra Bulgária ítélet,
C‑141/14
,
EU:C:2016:8
,
56.
és
57.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Mindazonáltal a 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdése megsértésének alátámasztása érdekében a Bizottságnak nem kell bizonyítania okozati összefüggés fennállását a projektből származó létesítmények működtetése és az érintett fajok jelentős megzavarása között. Elegendő ugyanis az, ha ez az intézmény annak valószínűségét vagy kockázatát bizonyítja, hogy ez a működtetés ilyen zavarással jár (lásd ebben az értelemben: 2016. január 14‑iBizottság kontra Bulgária ítélet,
C‑141/14
,
EU:C:2016:8
,
58.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ilyen valószínűség vagy kockázat fennállásának a Bizottság részéről történő bizonyítása nem zárja ki mindazonáltal, hogy az érintett tagállam bizonyíthassa, hogy az adott intézkedés megfelel a 92/43 irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében előírt feltételeknek, és hogy vizsgálták ezen intézkedésnek a védett terület védelmére vonatkozó célkitűzésekre gyakorolt hatásait (lásd ebben az értelemben: 2016. január 14‑iGrüne Liga Sachsen és társai ítélet,
C‑399/14
,
EU:C:2016:10
,
56.
és
57.
pont).
A Bizottság által a jelen kereset keretében emelt első kifogás konkrét érveinek megalapozottságát e megfontolások fényében kell vizsgálni.
Az első kifogás azon részéről, amelynek értelmében a Görög Köztársaság engedélyezte vagy tűrte ingatlanfejlesztési projektek megvalósítását a kyparissiai területen
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak:
—
épületek kivitelezését Agiannakiban (Görögország) 2006 és 2010 folyamán;
—
három üdülőépület építésének engedélyezését Vounakiban (Görögország) 2012 folyamán, és tényleges kivitelezésüket 2013 folyamán;
—
az Agiannaki és Elaia (Görögország) között mintegy ötven lakóépület építésére vonatkozó ingatlanfejlesztési projekt megvalósítását célzó munkákra vonatkozó kötelezettségvállalást; és
—
azt, hogy Elaiában négy üdülőépület (a továbbiakban, együttesen: a szóban forgó infrastruktúrák) építésére engedélyt kellene kiadni.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó infrastruktúrák, mivel szennyezést, rezgést, valamint az emberi jelenlét, a zaj‑ és fényszennyezés fokozódását eredményezik, hátrányosan befolyásolják a kyparissiai területen található dűnés élőhelyeket, és megzavarják a
Caretta caretta
tengeri teknősöket. A Bizottság hozzáteszi, hogy ezen építkezésekre e teknősök párzási és költőhelyeinek közelében került sor.
A Görög Köztársaság elismeri, hogy azt a régiót, amelyben a kyparissiai terület található, érintette bizonyos ingatlanpiaci nyomás, de azt állítja, hogy az építőipari ágazat tevékenysége a múltban intenzívebb volt, és a gazdasági válság következtében e területen gyakorlatilag beszüntettek minden ilyen tevékenységet. E tagállam kijelenti, hogy e területen előzetes építési engedély nélkül tilos bármiféle építkezés, és az elnöki rendelet elfogadásáig egyetlen új engedélyt sem állítanak ki.
– A Bíróság álláspontja
Meg kell állapítani, hogy szóban forgó infrastruktúrák, különösen az ingatlanprojekt‑fejlesztés és a lakóépületek építése, valamint azok későbbi, a Bizottság által vitatott, használata, jelentős kihatással lehet a kyparissiai területen található élőhelyekre. Továbbá ezen infrastruktúrák építése és használata, főként az ezek által keltett zaj, fény és emberi jelenlét folytán jelentősen zavarhatja a
Caretta caretta
tengeri teknőst párzás és költés idején.
Mindazonáltal, egyrészt valamely terület a 92/43 irányelv 4. cikkének (5) bekezdése értelmében kizárólag akkor tartozik ugyanezen irányelv 6. cikke (2)–(4) bekezdésének hatálya alá, ha felvételre kerül a 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett jegyzékbe. Márpedig a kyparissiai dűnék 2006. július 19‑én, a 2006/613 határozattal kerültek felvételre a KTJJ‑k jegyzékébe.
Másrészt a kötelezettségszegés fennállását, hacsak a Bizottság keresete terjedelmének korlátozásával el nem fogad egy későbbi időpontot, azon helyzet alapján kell megítélni, amelyben a szóban forgó tagállam az indokolással ellátott véleményben megjelölt határidő lejártakor volt, és a Bíróság nem veheti figyelembe az azóta bekövetkezett változásokat. Jelen esetben a Görög Köztársaság számára az indokolással ellátott véleménynek való megfeleléshez megjelölt határidő 2012. december 1‑jén járt le.
Ilyen körülmények között az a releváns időszak, amely tekintetében a jelen kereset keretében megállapítható, hogy megsértették‑e a 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdését, csak 2006. július 19‑től 2012. december 1‑jéig terjed.
Először is, ami az Agiannakiban a 2006‑os év folyamán történő építkezésre vonatkozó kifogást illeti, meg kell állapítani, hogy a Bizottság nem bizonyítja, hogy e munkákat a releváns időszak folyamán, azaz 2006. július 19‑ét követően engedélyezték és kivitelezték, következésképpen nem állapítható meg, hogy azok a Görög Köztársaságnak felróható kötelezettségszegést valósítanak meg.
A jelen ítélet 35. pontjában foglalt megfontolásokra tekintettel azt, hogy megsértették‑e a 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdését, tehát kizárólag a 2010‑es év folyamán kivitelezett építkezések tekintetében kell megállapítani.
Mindazonáltal, a releváns időszakot megelőzően, azaz 2006. július 19‑e előtt kivitelezett épületekkel kapcsolatban, tekintettel a jelen ítélet 35. pontjában foglalt megfontolásokra, meg kell állapítani a 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megsértését, amint azt a főtanácsnok megjegyezte indítványának 55. és 58. pontjában, mivel a Görög Köztársaság nem határozta meg kellően ezen épületek használatának kereteit (lásd analógia útján: 2011. november 24‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet,
C‑404/09
,
EU:C:2011:768
,
124.
,
125.
és
128.
pont). Bár a jogbiztonság elve, az ezen irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében előírt, eltérést engedő eljárás analógiájára, adott esetben igazolhatja is e felhasználást, ilyen indokolást, amely többek között a kevésbé káros megoldások fennállásának a vizsgálatát, valamint a fennálló érdekeknek az említett cikk (3) bekezdése szerinti, a védett terület megőrzésére vonatkozó célkitűzésekre gyakorolt hatásainak vizsgálatán alapuló mérlegelését teszi szükségessé (lásd: 2016. január 14‑iGrüne Liga Sachsen és társai ítélet,
C‑399/14
,
EU:C:2016:10
,
57.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat), a Görög Köztársaság nem adott elő.
Másodszor, ami a három üdülőépület Vounakiban történő építésének 2012‑ben történt engedélyezését és 2013‑ban történt kivitelezését illeti, jóllehet a felrótt kötelezettségszegés értékelése szempontjából releváns időszakba csak ezen épületek építésének engedélyezése tartozik, az igen hátrányosan befolyásolhatja a kyparissiai területen található dűnés élőhelyeket, és jelentősen megzavarhatja a
Caretta caretta
tengeri teknősöket. Ez az engedélyezés tehát a 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megsértését valósítja meg.
Harmadszor, ami a mintegy ötven, Agiannaki és Elaia között épülő lakóépület kivitelezési munkáira vonatkozó kötelezettségvállalást illeti, a Bizottság pontosítja, hogy nyilvánvaló módon a görög hatóságok nem állítottak ki erre vonatkozó engedélyt. A Görög Köztársaság ugyanakkor nem megalapozottan hivatkozik arra, hogy mivel ezen építési munkák kivitelezése előzetes engedély nélkül tilos, a munkákra vonatkozó kötelezettségvállalás nem róható fel neki, következésképpen nem teszi lehetővé vele szemben a 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdése megsértésének megállapítását. Ugyanis, amint azt a Bizottság állítja, e tagállam elmulasztotta megfelelő védelmi rendszer bevezetését és ezen építési tilalom érvényre juttatását, aminek következménye ellenőrizetlen és nem tervezett munkákra vonatkozó kötelezettségvállalás.
Negyedszer, azzal a kijelentéssel kapcsolatban, amely szerint engedélyt kellett volna kiállítani négy üdülőépület Elaiában történő építése céljából, elegendő annyit megjegyezni, hogy egy ilyen szándék kijelentése, annak bizonyítása nélkül, hogy ezen engedély kiállítására ténylegesen sor fog kerülni, nem képez elegendő alapot arra, hogy megállapítható legyen a 92/43 irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a megsértése.
Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel tűrte Agiannakiban épületek kivitelezését 2010‑ben, továbbá a 2006‑ban épített épületeknek anélkül történő használatát Agiannakiban, hogy e használat kereteit kellően meghatározta volna, és a mintegy ötven, Agiannaki és Elaia között építendő lakóépület kivitelezési munkáira vonatkozó kötelezettségvállalást, valamint 2012‑ben engedélyezte három üdülőépület Vounakiban történő építését, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit. Az első kifogás ezen részét ezt meghaladóan el kell utasítani.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság engedélyezte a kyparissiai területen található tengerpartok megközelíthetőségét biztosító infrastruktúrák fejlesztését
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak, hogy tűrte a kyparissiai területen:
—
az agiannaki tengerpartra vezető öt új út megnyitását;
—
a Kalo Nero és Elaia tengerpartját a meglévő vasút mentén összekötő út építését, és
—
egyes meglévő utak aszfaltozását.
A Bizottság azt állítja, hogy a tengerpartra vezető utak nyitása romboló hatással van e területre. Rámutat, hogy a görög hatóságok által kiszabott pénzbírságok és az előírt helyreállítás ellenére ezek az utak továbbra is használatban maradtak. Ennek folytán a tengerpart gépjárművel könnyen megközelíthetővé vált, ami zajt és szennyezést okozott.
A Bizottság úgy véli továbbá, hogy egyes meglévő utak aszfaltozása, valamint a Kalo Nero és Elaia tengerpartját a vasút mentén összekötő út építése hátrányosan befolyásolja a dűnés élőhelyeket és megzavarja a
Caretta caretta
tengeri teknősöket.
A Görög Köztársaság azt állítja, hogy a talaj felszíne miatt, amely lapos, továbbá annak folytán, hogy a kyparissiai terület egészen ősi idők óta lakott térség, a tengerpart mindig is könnyen megközelíthető volt. Ez a terület továbbá, és régóta, számos egyéb, a partra merőleges bekötőúttal rendelkezik.
Ami az agiannaki tengerpart felé vezető öt új út állítólagos megnyitását illeti, a Görög Köztársaság megjegyzi, hogy ezek az utak a 70‑es évek elejétől léteznek, és létezésüket, valamint általános használatukat bírósági ítélet is helybenhagyta. Mindenesetre, ezen öt út közül négynek az építése és az ötödiken előzetes környezetvédelmi engedély nélkül végzett munkák miatt 2012 folyamán pénzbírságot szabtak ki az érintett építési vállalattal szemben. E tagállam arra hivatkozik, hogy a hatóságok számos büntetőeljárást indítottak, és ugyancsak folyamatban van számos bírósági eljárás e pénzbírságoknak, valamint az említett utak jogszerűségének a tárgyában.
A Kalo Nero és Elaia tengerpartját a vasút mentén összekötő, építés alatt álló úttal kapcsolatban a Görög Köztársaság azt állítja, hogy a 92/43 irányelv nem követeli meg, hogy ezt az ősi idők óta lakott területet megközelíthetetlenné alakítsák, és ezen irányelv 2. cikkének (3) bekezdése értelmében az irányelvnek megfelelően hozott intézkedéseknek figyelembe kell venniük a gazdasági, társadalmi és kulturális igényeket, valamint a regionális és a helyi sajátosságokat is. Márpedig a vasút és az azt érintő út nagy távolságra található a tengerparttól, és az utóbbira szükség van ahhoz, hogy valamennyi ingatlan megközelíthető legyen.
Azzal a kifogással kapcsolatban, miszerint részben bitumennel fedtek le egyes, már létező tengerparti utakat, a Görög Köztársaság kijelenti, hogy ez lehetővé tette a por és a zaj csökkentését. Arra hivatkozik, hogy a tengerpart megközelíthetősége az út használható jellegétől függ, nem pedig attól, hogy bitumen található‑e rajta, és az útborítás ilyen megváltoztatása egyáltalán nincs kihatással a
Caretta caretta
tengeri teknős tojásrakási lehetőségére.
– A Bíróság álláspontja
Először is, ami a tengerre vezető új utak nyitását illeti, meg kell állapítani, hogy az megkönnyíti a járművek számára a tengerpart megközelítését, következésképpen olyan tényezőnek tekinthető, amely a gépjárműforgalom növekedését eredményezi. A Symvoulio tis Epikrateias (államtanács) Bizottság által benyújtott 32/2015 véleménye szerint ugyanis a gépjárműveknek a bekötőutak végén és mentén történő leparkolása a kyparissiai terület vizsgált állatfajainak dűnés élőhelyeit hátrányosan befolyásolja. E könnyített megközelíthetőség és a gépjárműforgalom ilyen megnövekedése zaj‑ és fényterhelést eredményez, amely zavarja a
Caretta caretta
tengeri teknősök tojásrakását és a fiatal egyedek kikelését. Ezen utak megnyitásának és építésének jogellenességét és romboló hatását egyébként maga a Görög Köztársaság is megállapította, amint az a Bíróság elé terjesztett ügyiratokból, közelebbről a keresetlevél 17 h és 17 i mellékletében foglalt dokumentumokból kitűnik.
Noha a Görög Köztársaság nem engedélyezte és nem is valósította meg ezen utak megnyitását a kyparissiai területen, ez nem kérdőjelezi meg a Bizottság arra vonatkozó megállapításait, hogy ezek az utak – az ezek tárgyában indult büntetőeljárások és a folyamatban lévő különböző bírósági eljárások ellenére – használatban vannak.
Márpedig a Görög Köztársaság azzal, hogy arra szorítkozott egyrészt, hogy büntetőeljárásokat szorgalmazzon a szóban forgó utakat kivitelező vállalat vezetőivel szemben, és közigazgatási szankciót szabjon ki e vállalattal szemben, valamint másrészt, hogy arra hivatkozzon a nemzeti bíróságok előtt, hogy az említett utak jogellenesek, és azokat meg kell szüntetni, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő különös kötelezettségét (lásd analógia útján: 1999. november 9‑iBizottság kontra Olaszország ítélet,
C‑365/97
,
EU:C:1999:544
,
109.
pont).
A Görög Köztársaságnak, amint azt a Bizottság állítja, úgy kellett volna eljárnia, hogy e bekötőutak ne maradjanak használatban, és használatuk ne zavarja jelentősen a
Caretta caretta
tengeri teknős kyparissiai területen található dűnés élőhelyeit.
A Görög Köztársaság azzal, hogy nem fogadta el az e terület védelmét biztosító átmeneti intézkedéseket a szóban forgó bekötőutak használatának a fent említett, e bekötőutak jogszerűségének és esetleges lezárásának tárgyában indult bírósági eljárások befejezéséig történő korlátozása céljából, noha, amint azt a főtanácsnok megjegyezte indítványának 77. pontjában, nincs támpont a tekintetben, hogy e védelmi intézkedések meghozatala jogi vagy tényleges okok miatt lehetetlen lett volna, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
Másodszor, a Kalo Nero és Elaia tengerpartját a vasút mentén összekötő, építés alatt álló úttal kapcsolatban meg kell állapítani, hogy az a vasút meglévő vonalát követi, és a Görög Köztársaságot a Bizottság nem cáfolta a tekintetben, hogy ez az út, két pont kivételével, 200 méternél nagyobb távolságra található a parttól, és nem kapcsolódik a tengerpartra vezető bekötőúthoz. Ilyen körülmények között a Bizottság nem bizonyította, hogy kellően nagy a valószínűsége annak, hogy a Kalo Nero és Elaia tengerpartját a vasút mentén összekötő, építés alatt álló út jelentős hatással lesz a dűnés élőhelyekre és a
Caretta caretta
tengeri teknősökre.
Harmadszor, ami az egyes tengerparti utak bitumenborítását illeti, a homokutak aszfaltozása megkönnyíti használatukat, különösen a gépjárművek számára, ami jelentős kihatással lehet a kyparissiai területen található dűnés élőhelyekre, és nagy mértékben fokozhatja a
Caretta caretta
tengeri teknős megzavarását. A Görög Köztársaság tehát azzal, hogy tűrte a területen belül található utak aszfaltozását, megsértette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdését.
Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel tűrte az Agiannaki tengerpartra vezető öt új út megnyitását, valamint egyes, meglévő bekötőutak aszfaltozását, nem akadályozta meg kyparissiai területen található tengerpart megközelítésére szolgáló infrastruktúrák fejlesztését, ezért nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit. Ugyanezen kifogást el kell utasítani ugyanakkor a Kalo Nero és Elaia tengerpartját a meglévő vasút mentén összekötő út építése tekintetében.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte a jogellenes kempingezést a kyparissiai területen
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak, hogy tűrte, hogy:
—
a Kalo Nero tengerpartja mögött húzódó utat lakókocsis kempingezésre használják, és
—
az elaiai tengerpart dűnéi között, egy fenyőerdőben, vadkempingezést folytassanak.
A Bizottság szerint a vadkempingezés problémát jelent a dűnék, valamint az erdei élőhelyek megőrzése szempontjából. Emellett a
Caretta caretta
tengeri teknőst is megzavarja.
A Görög Köztársaság kijelenti ugyan, hogy a vadkempingezés az egész országban tilos, elismeri, hogy a tilalom és a rendőrségi beavatkozások ellenére mindig is folyt ilyen gyakorlat. A Görög Köztársaság azt állítja, hogy a kyparissiai területen az ilyen kempingezés már legalább 30‑40 éve zajlik, de fokozatos csökkenést mutat.
– A Bíróság álláspontja
Bizonyos, hogy a Görög Köztársaság nem vitatja, hogy nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket a kyparissiai területet érintő vadkempingezési tilalom betartásának biztosítása érdekében. Ugyancsak bizonyos, hogy a vadkempingezés e területen nagyon hátrányosan befolyásolja az érintett dűnés élőhelyeket, és jelentősen megzavarhatja a
Caretta caretta
tengeri teknősöket.
Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a Kalo Nero és Elaia tengerpartjának környékén történő vadkempingezésre vonatkozó tilalom betartását, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte, hogy a kyparissiai területen található tengerparton bárokat üzemeltessenek
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak azt, hogy tűrte, hogy Elaia és Kalo Nero között legalább három bárt üzemeltessenek. E bárok éjjelente zajosak, és ki vannak világítva, miáltal megzavarják a
Caretta caretta
tengeri teknősöket a tojásrakásban, és veszélyeztetik az újonnan kikelt fiatal egyedeket.
A Bizottság arra hivatkozik, hogy 2011. augusztus 13‑án ünnepséget rendeztek Kalo Nero tengerpartján. A Bizottság, elismerve, hogy a görög hatóságok kinyilvánították e bárok bezáratására vonatkozó szándékukat, azt állítja, hogy alkalmazottainak 2012. július 17‑i látogatásakor e bárok még mindig megvoltak. A Bizottság szerint 2013‑ban ugyanazok a bárok már nem üzemeltek, de az infrastruktúrák továbbra is léteztek.
A Görög Köztársaság azt állítja, hogy a 2013‑as és 2014‑es év folyamán egyetlen büfé sem üzemelt a szóban forgó tengerparton, és a korábban jogellenesen működő valamennyi bárt és a hozzájuk kapcsolódó infrastruktúrákat is eltávolították. A Görög Köztársaság rámutat, hogy egyetlen kivételnek Kalo Nero tengerpartja tekinthető, ahol e faépítményeket csak később bontották le.
– A Bíróság álláspontja
Tekintettel arra, hogy a kötelezettségszegés fennállását a tagállamban az indokolással ellátott véleményben megjelölt határidő lejártakor fennálló helyzet alapján kell megítélni, és hogy a későbbi változásokat a Bíróság nem veheti figyelembe, a felek által hivatkozott azon különböző ténybeli elemeket, amelyek 2012. december 1‑jénél, a Görög Köztársaság számára az indokolással ellátott véleménynek való megfeleléshez megjelölt határidőnél későbbiek, a Bíróság a felrótt kötelezettségszegés értékelésének keretében nem fogja tekintetbe venni.
Meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság nem terjeszt elő egyetlen olyan tényezőt sem, amely alátámaszthatná, hogy e tagállam e határidő lejártát megelőzően elfogadta a szükséges intézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a
Caretta caretta
tengeri teknőst párzás és költés idején zavarja a szóban forgó bárok üzemeltetése.
Következésképpen e tagállam, mivel nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy korlátozza az Elaia és Kalo Nero között, azokon a tengerpartokon található bárok üzemeltetését, amelyek a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei, és nem gondoskodott arról, hogy az e bárok által okozott ártalom ne zavarja meg e faj egyedeit, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte bútorok és építmények jelenlétét a kyparissiai területen található tengerpartokon
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak, hogy tűrte a kyparissiai területen igen nagyszámú tengerparti bútor, nevezetesen napernyők és nyugágyak jelenlétét. A Bizottság ezenkívül arra hivatkozik, hogy jóllehet a görög hatóságok elrendelték az e területen található tengerpartokon emelt több terasz lebontását, erre sosem került sor, és 2011. július 28‑án még engedélyt is adtak a Messina Mare szálloda számára terasz építésére.
A Bizottság szerint ezen tengerparti építmények, mivel rögzítve vannak, vagy éjjelre a tengerparton hagyják őket, káros hatással vannak a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyeire, mivel jelenlétük csökkenti a fészkek rendelkezésére álló helyet, és zavarja a teknősök mozgását.
A Görög Köztársaság arra hivatkozik, hogy 2013 és 2014 folyamán egyetlen napernyő és nyugágy sem volt Vounaki, Elaia és Agiannaki tengerpartjain. Bizonyos számú napernyő és nyugágy volt még Kalo Nero tengerpartján, de kívül a
Caretta caretta
párzási és költőhelyén. A Messina Mare szálloda közelében található terasszal kapcsolatban e tagállam azt állítja, hogy egy olyan rámpáról van szó, amely a létesítményt látogató mozgássérült személyeket hivatott segíteni.
– A Bíróság álláspontja
Először is, ami a napernyőket és nyugágyakat illeti, a Görög Köztársaság mindössze annyit ad elő, hogy 2013‑tól kezdődően, azaz az indokolással ellátott véleményben megjelölt határidő lejártát követően, ilyen bútordarabok kizárólag Kalo Nero tengerpartján voltak, kívül a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyén. E tagállam hallgatólagosan elismeri tehát, hogy azt megelőzően nem csökkentette a tengerparti bútorok számát e teknősök párzási és költőhelyein.
Másodszor, a kyparissiai területen található tengerpartokon emelt teraszokkal kapcsolatban a Görög Köztársaság, nem vitatva sem azok jelenlétét a Bizottság indokolással ellátott véleményében megjelölt határidő végén, sem annak valószínűségét, hogy nagyon hátrányosan befolyásolják a kyparissiai területen található dűnés élőhelyeket, és jelentős mértékben megzavarják a
Caretta caretta
tengeri teknősöket, arra a kijelentésre szorítkozik, hogy a Messina Mare szálloda közelében engedélyezett terasz egy mozgássérült személyeknek szánt rámpa.
A Bizottság nem vitatja ezen utóbbi terasz rendeltetését. Márpedig bár egy mozgássérült személyek közlekedését elősegítő terasz főszabály szerint tekinthető úgy, hogy azt a 92/43 irányelv 6. cikkének (4) bekezdése értelmében vett, az emberi egészséghez kapcsolódó nyomós közérdeken alapuló kényszerítő okokból építették, az ilyen indokolás többek között más, kevésbé káros megoldások fennállásának a vizsgálatát, valamint a fennálló érdekek mérlegelését teszi szükségessé, amelyeknek – ezen irányelv 6. cikkének (3) bekezdése értelmében – a védett terület megőrzésére vonatkozó célkitűzésekre gyakorolt hatások vizsgálatán kell alapulniuk (lásd: 2016. január 14‑iGrüne Liga Sachsen és társai ítélet,
C‑399/14
,
EU:C:2016:10
,
57.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). A Görög Köztársaság bármilyen, erre vonatkozó magyarázatának hiányában meg kell állapítani, hogy a Messina Mare szálloda közelében engedélyezett terasz ugyancsak sérti az említett irányelv 6. cikkének (2) bekezdését.
Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a kyparissiai területen csökkentse a bútorok és különféle építmények számát azokon a tengerpartokon, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, továbbá mivel terasz építését engedélyezte a Messina Mare szálloda közelében, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte a kyparissiai területen található tengerpartok nehéz gépekkel történő tisztítását
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak, hogy Avlona (Görögország) település nehéz gépekkel végzi tengerpartjának tisztítását, amelyek súlyuknál fogva a homok összetömörítését, rezgésük által pedig a
Caretta caretta
tengeri teknősök fészkeinek megsemmisülését idézik elő.
A Görög Köztársaság azt válaszolja, hogy nem állandó gyakorlatról, hanem egyetlen elszigetelt esetről van szó, és a felszólító levél elküldését követően egyetlen további esetet sem állapítottak meg. Továbbá a 2013 júliusában és 2014 májusában a környezetvédelmi miniszter által hozott nemzeti jogszabályok az ilyen esetek megelőzését szolgálják, és azt írják elő, hogy e teknősök párzásának és költésének idején a tengerpart tisztítását manuálisan kell végezni.
– A Bíróság álláspontja
Jóllehet a Görög Köztársaság által hivatkozott nemzeti jogszabályokat az indokolással ellátott véleményben megjelölt határidő lejártát követően fogadták el, és azokat a Bíróság nem veheti figyelembe a felrótt kötelezettségszegés értékelése céljából, e kifogásnak nem adható hely. Ugyanis a Bizottság nem csak hogy nem vitatja e tagállam azon kijelentését, amely szerint a hivatkozott eset elszigetelt eset volt, de nem is terjeszt elő olyan bizonyítékot, amely az ezen esetek ismétlődését vagy azt támasztaná alá, hogy azok megakadályozása érdekében különös intézkedéseket kell hozni.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte a jogellenes homokkitermelést a kyparissiai területen található tengerpartokon
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak, hogy a kyparissiai területen található tengerpartokon ellenőrizetlen homokkitermelési tevékenységet tűr el.
E tagállam arra hivatkozik, hogy a Bizottság egyetlen bizonyítékot sem terjeszt elő e tevékenység vonatkozásában.
A Bizottság ugyanakkor válaszában közöl egy táblázatot annak alátámasztásául, hogy a Görög Köztársaság maga is elismeri, hogy a kyparissiai területen a homokkitermelési tevékenységek következtében fennáll a kockázata a jelentős mértékben káros hatásoknak.
– A Bíróság álláspontja
Az eljárási szabályzat 128. cikkének (1) bekezdése azt írja elő, hogy a válaszban, illetve a viszonválaszban a felek érveik alátámasztására további bizonyítékokat terjeszthetnek elő vagy ajánlhatnak fel, és e bizonyítékok késedelmes előterjesztését vagy felajánlását indokolni kell.
Mivel e tényező késedelmes előterjesztését a Bizottság ugyanakkor nem indokolja, az említett tényező nem vehető figyelembe bizonyítékként az ezen intézmény által felrótt kötelezettségszegés fennállásának a Bíróság általi vizsgálata során.
Mivel a Bizottság nem terjeszt elő más olyan tényezőt, amely a szóban forgó kifogást alátámaszthatja, a keresetet e tekintetben el kell utasítani.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte a mezőgazdasági tevékenységek kiterjesztését a kyparissiai területen
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak:
—
a művelés alá vont földek dűnés területre való kiterjesztését,
—
a dűnék felszántását Elaia és Agiannaki között, és
—
juhok tenyésztését azokon a tengerpartokon, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók.
A Bizottság azt állítja, hogy a művelés alá vont földeknek a dűnés térségre történő kiterjesztése azt eredményezi, hogy e faj egyedeinek dűnés párzási és költőhelyei elpusztulnak, a közelben található teknősfészkeket pedig zavarhatja az öntözővíz. A nedvesség e művelés által okozott növekedése a talajfelszín alatti hőmérséklet módosulásához vezet, ami nagyobb számú hím teknős kikelését eredményezi, és ezáltal felboríthatja a
Caretta caretta
faj populációjának egyensúlyát.
A Bizottság kijelenti, hogy 2013. február 20. és március 3. között Agiannaki és Elaia között a dűnéket felszántották, aminek következtében elpusztult a
Caretta caretta
tengeri teknős bizonyos számú élőhelye anélkül, hogy bármiféle helyreállító intézkedés történt volna.
A Bizottság úgy véli, hogy a juhtenyésztés azokon a tengerpartokon, amelyeken e teknősök párzási és költőhelyei találhatók, a fészkek közvetlen és közvetett elpusztítását eredményezi. A fészkeket összetaposhatják, a tojások pedig megsemmisülhetnek a talajon keltett rezgések folytán.
A Görög Köztársaság emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági tevékenység számottevő mértékben csökkent az utóbbi 20 évben, és 2001‑ig a művelés alá vont földek aránya az érintett térségtől függően 25% és 30% közé volt tehető. A kyparissiai területen a művelést nem terjesztik ki a dűnék felé, tekintve, hogy a homokos alap azt nem tenné lehetővé, és mert az e területen kívül található régió különösen termékeny.
E tagállam előadja, hogy a Bizottság által hivatkozott szántás mezőgazdasági területen történt.
A juhtenyésztés nem lehetséges azokon a tengerpartokon, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, mivel ezeken semmilyen növényi vegetáció nem él meg. Mindenesetre a Görög Köztársaság szerint e teknősök olyan mélységben ássák el tojásaikat, hogy fészkeik a juhok taposása és a föld ezáltal keltett rezgése folytán nem semmisülhetnek meg.
– A Bíróság álláspontja
Először is, ami a művelés alá vont földeknek a dűnés területekre való állítólagos kiterjesztését illeti, meg kell állapítani, hogy – amint azt a főtanácsnok megjegyezte indítványának 105. pontjában – a Bizottság nem terjesztett elő olyan bizonyítékot, amely cáfolhatná a Görög Köztársaság azon állítását, miszerint a kyparissiai területen nem állapítható meg ilyen kiterjesztés. Következésképpen a Bizottság kifogásának e tekintetben nem adható hely.
Másodszor, amennyiben a Bizottság a dűnés területek állítólagos felszántását az általa, az indokolással ellátott véleményében megjelölt határidő lejártánál későbbi időszakra teszi, e kifogás ugyancsak nem róható fel a Görög Köztársaságnak, következésképpen a Bizottság által előadott kifogást e tekintetben szintén el kell utasítani.
Harmadszor meg kell állapítani, hogy a Bizottság nem vitatja a Görög Köztársaság azon kijelentését, amely szerint semmilyen növényi vegetáció nem él meg azon a tengerparton, amelyen a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, és a Bizottság által benyújtott fényképek e tengerparton nem tenyésztési tevékenységnek, mindössze néhány juhnak a jelenlétét mutatják. Mindenesetre a Bizottság nem terjesztett elő egyetlen olyan bizonyítékot sem, amelyből levonható lenne az a következtetés, hogy a juhok jelenléte, amint az e fényképekről kitűnik, veszélyeztetheti a homokban mintegy 40–60 cm‑es mélységben lévő teknősfészkeket. Ilyen körülmények között a Bizottság által előadott kifogást e tekintetben ugyancsak el kell utasítani.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte a fényszennyezést a kyparissiai területen
– A felek érvei
A Bizottság felrója a Görög Köztársaságnak, hogy nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a közutak településen belüli és tengerpartokhoz közeli kivilágítása, továbbá a kyparissiai terület peremén található éttermek, szállodák és boltok fényei zavarják a
Caretta caretta
tengeri teknős tojásrakását, és főként azt, hogy kihatással legyenek az újonnan kikelt és a tenger felé igyekvő kis teknősökre. A Bizottság arra hivatkozik, hogy e jelenségek fennállását alkalmazottainak 2012. július 17‑i látogatása megerősítette.
A Görög Köztársaság szerint a közvilágítás sok éve létezik, és azt a 92/43 irányelv által előírt megfelelő vizsgálatról rendelkező nemzeti szabályozás elfogadását megelőzően szerelték fel. A Görög Köztársaság azt állítja, hogy e probléma orvoslása céljából 2014‑ben elfogadtak egy olyan szabályozást, amely azon tengerpartok tekintetében alkalmazandó, amelyeken e teknősök párzási és költőhelyei találhatók, és e szabályozás kötelezettséget ír elő különösen annak vizsgálatára vonatkozólag, hogy a magán‑ és közforrásokból eredő fény nem éri‑e el a tengerpartot, ekként nem zavarja‑e meg a fiatal teknősök tájékozódását. Tilos továbbá az e parton található létesítmények és szállodák számára a projektorok használata. Előirányozták ezenkívül borítólemezek lerakását és különleges lámpák használatát is.
– A Bíróság álláspontja
A Görög Köztársaság azon érvével kapcsolatban, amely szerint a közvilágítás már azt megelőzően létezett, hogy e létesítményeket a 92/43 irányelv alapján megfelelő vizsgálatnak vetették volna alá, elegendő annyit megállapítani, hogy ezen irányelv értelmében az abban előírt károsításra vonatkozó tilalom nem korlátozódik az érintett tagállam azon kötelezettségére, hogy kizárólag az új káros tevékenységeket tiltsa meg vagy szüntesse be.
Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel nem fogadta el a megfelelő védelmi intézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy a meglévő közvilágítás, a kyparissiai területnek a KJTT‑k jegyzékébe 2006. július 19‑én történt felvételét követően zavarja a
Caretta caretta
tengeri teknősöket, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit (lásd analógia útján: 2011. november 24‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet,
C‑404/09
,
EU:C:2011:768
,
127.
és
128.
pont).
A Bizottság kifogásának helyt kell adni azon részében is, amely arra vonatkozik, hogy a
Caretta caretta
tengeri teknőst zavarja a kyparissiai terület peremén található éttermek, szállodák és boltok fénye.
A Görög Köztársaság e tekintetben ugyanis mindössze annyit ad elő, hogy 2014 folyamán, azaz a Bizottság által az indokolással ellátott véleményében megjelölt határidő lejártát követően nemzeti szabályozást fogadott el e probléma orvoslása céljából, amiből
implicite
megállapítható, hogy e tagállam korábban nem fogadta el a szükséges intézkedéseket a
Caretta caretta
tengeri teknős fényszennyezés általi megzavarása elleni küzdelem céljából.
Következésképpen a Görög Köztársaság, mivel nem fogadta el a szükséges intézkedéseket a kyparissiai területen található azon tengerpartokat érintő fényszennyezés megfelelő módon történő korlátozása céljából, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte a halászati tevékenységeket a kyparissiai terület peremén
– A felek érvei
A Bizottság arra hivatkozik, hogy a kyparissiai területen lévő azon tengerpartok mentén folytatott halászat, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, e faj egyedei számára zavar forrása lehet, mivel a tojásrakásra készülő vagy a fészkekből kikelt egyedek beleakadhatnak a hálókba vagy összeütközhetnek a halászhajókkal. A Bizottság e tekintetben egy, a keresetlevél mellékletét képező jelentésre támaszkodik, amely szerint a halászati tevékenységet közvetlenül a tengerpart mentén állóhálók segítségével, illetve néha alig egy kilométerre a tengerparttól a hajókról irányított vontatóhálók segítségével végzik.
A Görög Köztársaság kijelenti, hogy e terület védelmi rendszerének bevezetése óta a halászatot visszaszorították, és az egyes európai uniós eszközök ugyancsak hozzájárultak ahhoz, hogy a halászati tevékenység csökkenjen a régióban. Igen kevés halászhajó található itt, és információs kampány célozza a teknősök véletlenszerű befogásának megelőzését.
– A Bíróság álláspontja
Meg kell állapítani, hogy egy ilyen, a halászati tevékenység csökkenésére és a halászok tájékoztatására vonatkozó általános kijelentés nem vonhatja kétségbe a Bizottságnak az említett, keresetlevelének mellékletét képező jelentés megállapításain alapuló állításait.
Ebből az következik, hogy a Görög Köztársaság, mivel nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy kellő módon visszaszorítsa a halászati tevékenységeket a kyparissiai terület azon tengerpartjai mentén, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
Az első kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság tűrte hobbicsónakok és vízibiciklik használatát a kyparissiai terület peremén
– A felek érvei
A Bizottság szerint a hobbicsónakok és vízibiciklik jelenléte, amelyeket a kyparissiai terület azon tengerpartjai mentén használnak, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, zavarja a teknősöket. Egyes teknősök még el is pusztulnak az ezekkel való ütközés következtében. Ezen intézmény úgy véli, hogy a keresetlevele 18. és 21. mellékletében foglalt tényezők alátámasztják e kifogást.
A Görög Köztársaság szerint az említett tényezők nem bizonyítják a Bizottság állításait, és ezen intézmény egyáltalában nem bizonyította, hogy a teknősök halála a hobbicsónakok és vízibiciklik által okozott sérülések következménye lett volna.
– A Bíróság álláspontja
A kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárásban a Bizottságot terheli annak bizonyítása, hogy a felrótt kötelezettségszegés fennáll, és a Bizottság feladata az e kötelezettségszegés fennállásának vizsgálatához szükséges bizonyítékoknak a Bíróság előtti bemutatása (2015. július 9‑iBizottság kontra Írország ítélet,
C‑87/14
,
EU:C:2015:449
,
22.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy a Bizottság azzal, hogy a keresetlevélben annak mellékleteire anélkül hivatkozik, hogy azokra vonatkozólag konkrét és érvényes magyarázatokkal szolgálna, nem mutatja be a felrótt kötelezettségszegés fennállásának vizsgálatához szükséges bizonyítékokat, legalábbis e bizonyítékok nem tűnnek ki nyilvánvaló módon az említett mellékletekből.
Következésképpen a Bizottság által a jelen kereset alátámasztásául emelt első kifogást e tekintetben el kell utasítani.
Ilyen körülmények között meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel:
—
tűrte Agiannakiban épületek kivitelezését 2010‑ben, továbbá a 2006‑ban épített épületeknek anélkül történő használatát Agiannakiban, hogy e használat kereteit kellően meghatározta volna, és a mintegy ötven, Agiannaki és Elaia között építendő lakóépület kivitelezési munkáira vonatkozó kötelezettségvállalást, valamint 2012‑ben engedélyezte három üdülőépület Vounakiban történő építését;
—
tűrte a kyparissiai területen található tengerpart megközelítésére szolgáló infrastruktúrák fejlesztését, nevezetesen az agiannaki tengerpartra vezető öt új út megnyitását, valamint egyes, meglévő bekötőutak aszfaltozását;
—
nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a Kalo Nero és Elaia tengerpartjának környékén történő vadkempingezésre vonatkozó tilalom betartását;
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy korlátozza az Elaia és Kalo Nero között, azokon a tengerpartokon található bárok üzemeltetését, amelyek a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei, és nem gondoskodott arról, hogy az e bárok által okozott ártalom ne zavarja meg e faj egyedeit;
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a kyparissiai területen csökkentse a bútorok és különféle építmények számát azokon a tengerpartokon, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, továbbá mivel terasz építését engedélyezte a Messina Mare szálloda közelében;
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket a kyparissiai területen található azon tengerpartokat érintő fényszennyezés megfelelő módon történő korlátozása céljából, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, és
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy kellő módon visszaszorítsa a halászati tevékenységeket a kyparissiai terület azon tengerpartjai mentén, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók,
nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
A második, a 92/43 irányelv 6. cikke (3) bekezdésének megsértésére alapított kifogásról
A felek érvei
Keresete alátámasztásául előadott második kifogásával a Bizottság arra hivatkozik, hogy a Görög Köztársaság megsértette a 92/43 irányelv 6. cikkének (3) bekezdését.
A Bizottság felrója e tagállamnak, hogy nem teljesítette az e rendelkezésből eredő kötelezettségeit, mivel elmulasztotta azon projektek hatásainak megfelelő vizsgálatát, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlenek a kyparissiai terület kezeléséhez, de jelentős kihatással lehetnek arra. A Bizottság szerint ilyen hatásvizsgálatot kellett volna végezni különösen az alábbiakat megelőzően:
—
különböző lakóépületek kyparissiai területen való építésének engedélyezése és kivitelezése;
—
új utak nyitása és egyes, már meglévő utak aszfaltozása e területen belül;
—
új bárok építése azokon, az említett területen lévő tengerpartokon, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók;
—
az ugyanezen területen található tengerpart mentén húzódó települési világítás felszerelése;
—
a művelés alá vont területeknek a kyparissiai terület dűnés rendszerébe való kiterjesztése.
A Bizottság szerint e tevékenységeket bármiféle előzetes vizsgálat nélkül végezték, legyen bár szó egyéni hatásvizsgálatról minden egyes tevékenység vonatkozásában, vagy együttes hatásvizsgálatról e tevékenységek összessége tekintetében. A Bizottság hangsúlyozza, hogy e tevékenységek egyike sem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a kyparissiai terület kezeléséhez, de valószínűleg jelentős kihatással lesznek e területre annak a
Caretta caretta
tengeri teknős és az érintett természetes élőhely tekintetében fennálló jelentősége miatt.
A Görög Köztársaság arra hivatkozik, hogy minden olyan terv vagy projekt, amelyet a régióban „megfelelő vizsgálat” nélkül végeztek, az ilyen vizsgálatra vonatkozó kötelezettség bevezetése előtt befejezett építési tevékenységeket érinti. A Görög Köztársaság azt állítja, hogy az ezen időpontot követően megvalósított tervek és projektek esetében vagy tiszteletben tartották a 92/43 irányelv 6. cikke (3) bekezdésének követelményeit, vagy, ellenkező esetben, igazgatási és büntetőeljárások indultak.
E tagállam kijelenti, hogy a 92/43 irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében előírt követelményeket és eljárásokat átültették a nemzeti jogba, és az építési engedélyek kiállítását, valamint az építési munkák kivitelezését felfüggesztették az elnöki rendelet elfogadásáig. Így, állítása szerint, az említett tagállam teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.
A Bíróság álláspontja
Emlékeztetni kell arra, hogy a 92/43 irányelv 6. cikkének (3) bekezdése olyan vizsgálati eljárást ír elő, amelynek célja, hogy előzetes ellenőrzési mechanizmus segítségével biztosítsa, hogy valamely tervet vagy projektet – amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természeti terület kezeléséhez, de arra jelentős kihatással lehet – csak akkor lehessen engedélyezni, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan az érintett természeti terület épségét (2012. szeptember 11‑iNomarchiaki Aftodioikisi Aitoloakarnanias és társai ítélet,
C‑43/10
,
EU:C:2012:560
,
110.
pont).
Ebből következően ez a rendelkezés kizárólag akkor bír relevanciával, ha az illetékes nemzeti hatóságok egy projektet engedélyeznek, mivel ezen engedély kiállítását ilyenkor meg kell előznie az e projekt érintett területre gyakorolt hatásaira vonatkozó megfelelő vizsgálatnak.
Következésképpen a 92/43 irányelv 6. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazható egyetlen olyan tevékenység vonatkozásában sem, amelynek végzése engedélyhez van kötve, ám amelyet ilyen engedély hiányában, vagyis jogellenesen végeztek. Ilyen körülmények között nem állapítható meg kötelezettségszegés e rendelkezés ilyen tekintetben történő megsértése miatt.
Ezzel szemben az említett rendelkezést alkalmazni kell az olyan tevékenységekre, amelyeket előzetes engedéllyel végeztek, vagyis az Agiannakiban épített épületek, amelyek munkálatait 2010‑ben végezték, a Vounakiban 2012 folyamán épített három üdülőépület és a Messina Mare szálloda közelében található terasz tekintetében.
Mivel e tevékenységek a dűnék területének csökkenését eredményezhetik, és megzavarhatják a
Caretta caretta
tengeri teknőst, engedélyezésüket előzetes hatásvizsgálathoz kellett volna kötni.
Ilyen körülmények között, mivel a Görög Köztársaság nem állítja azt, hogy ezen engedélyek 2006. július 19‑énél, a kyparissiai területnek a KJTT‑k jegyzékébe való felvételének időpontjánál korábbiak lennének, vagy hogy azokat megelőzték volna a 92/43 irányelv 6. cikke (3) bekezdésének megfelelő hatásvizsgálatok, meg kell állapítani, hogy e tagállam, mivel engedélyt adott ki a 2010‑ben Agiannakiban épített épületek, 2012‑ben a Vounakiban építendő három üdülőépület és a Messina Mare szálloda közelében emelt terasz kivitelezésére, nem teljesítette az e rendelkezésből eredő kötelezettségeit.
A Bíróság a kifogást ezt meghaladó részében elutasítja.
A harmadik, a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdése b) és d) pontjának megsértésére alapított kifogásról
A Bizottság azt rója fel a Görög Köztársaságnak, hogy, mivel nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy bevezesse és alkalmazza a
Caretta caretta
tengeri teknős szigorú védelmének hatékony rendszerét a kyparissiai területen, megakadályozva e faj mindennemű zavarását párzás és költés idején, valamint minden olyan tevékenységet, amely a párzási és költőhelyeinek károsítását vagy elpusztítását okozhatja, megsértette a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontját.
A Bizottság emlékeztet arra, hogy e rendelkezés értelmében a 92/43 irányelv IV. mellékletének a) pontjában felsorolt állatfajok tekintetében szigorú védelmi rendszert kell bevezetni, megtiltva e fajok különösen párzás és költés idején történő szándékos zavarását, valamint párzási, költő‑ és pihenőhelyeik károsítását vagy elpusztítását. E szigorú védelmi rendszer teljes jogi keret bevezetését, valamint pontos és konkrét védelmi intézkedések elfogadását és végrehajtását követeli meg.
A Görög Köztársaság azt állítja, hogy nem sértette meg a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontját.
A harmadik kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság elmulasztotta teljes és összefüggő jogi keret bevezetését
– A felek érvei
A Bizottság arra hivatkozik, hogy egy olyan szigorú védelmi rendszer, mint amelyet a 92/43 irányelv 12. cikkének (1) bekezdése előír, összefüggő és összehangolt, megelőző jellegű intézkedések elfogadását feltételezi. A Bizottság megjegyzi, hogy a Görög Köztársaság elismerte, hogy még nem fogadott el ilyen teljes és összefüggő jogi keretet, ám az kidolgozás alatt van.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e tagállamban hatályban lévő irányadó jogi eszközök összessége nem elegendő a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja szerinti védelem céljából. E jogi eszközök meglétére e tagállam első alkalommal ellenkérelmében hivatkozott. Ezen eszközök némelyike továbbá a 92/43 irányelv hatálybalépésénél korábbi, következésképpen nem tartalmaz olyan különös rendelkezéseket, amelyek eleget tehetnének az ezen irányelv 12. cikkében foglalt követelményeknek.
Ezen intézmény azt állítja, hogy teljes és összefüggő nemzeti jogszabályi keret hiányában a
Caretta caretta
tengeri teknős, valamint párzási és költőhelyeinek szigorú védelme nem biztosított. Védelmi rendszer nem vezethető be olyan elszigetelt intézkedések töredékes együttese útján, amelyek a környezetvédelmet általában érintik, és nem irányulnak konkrét módon az érintett faj minden, különösen párzás és költés idején történő szándékos zavarásának, valamint a párzási és költőhelyeit valószínűleg károsító vagy elpusztító tevékenységnek a megakadályozására.
A Bizottság kiemeli, hogy az a körülmény, hogy nem tűnik úgy, hogy a
Caretta caretta
tengeri teknősök fészkeinek száma csökkent volna a kyparissiai területen, önmagában nem teheti kétségessé azt a megállapítást, amely szerint a Görög Köztársaság nem fogadott el hatékony védelmi intézkedéseket. A Bizottság azt állítja, hogy a fészkek közelmúltban észlelt megnövekedett száma a
Caretta caretta
tengeri teknős 1992 óta tartó védelmének köszönhető, és az e fajt érő minden hatás általában 20 év elteltével látható. Ezenkívül a 2002. január 30‑iBizottság kontra Görögország ítéletből (
C‑103/00
,
EU:C:2002:60
) és a 2006. március 16‑iBizottság kontra Görögország ítéletből (
C‑518/04
, nem tették közzé,
EU:C:2006:183
) az következik, hogy ahhoz, hogy a 92/43 irányelv 12. cikke megsértésének minősülő zavarást lehessen megállapítani, nem szükséges a fészkek számának csökkenése.
A Görög Köztársaság kijelenti, hogy a Bizottság tévesen állítja egyrészt azt, hogy a Görög Köztársaság nem fogadott el elégséges védelmet biztosító jogszabályi keretet, másrészt azt, hogy nem sikerült konkrét és hatékony védelmi intézkedéseket alkalmaznia. A Görög Köztársaság úgy véli, hogy a Bizottság nem hivatkozhat arra, hogy a kyparissiai területen az élőhelyek károsítása és a fajokra jelentős kihatást gyakorló zavarás valósul meg, amikor az említett területen folytatott tevékenységekre vonatkozóan nem is végeztek megfelelő hatásvizsgálatot.
E tagállam szerint, mivel a
Caretta caretta
tengeri teknős populációja állandó növekedést mutat, és nem áll fenn annak kockázata, hogy természetes elterjedési területe csökkenjen, nem lehet a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjára hivatkozni.
A Görög Köztársaság úgy véli, hogy a görög jogrend tág, összefüggő, különösen szigorú és kifejezetten hatékony intézményi keretet foglal magában a
Caretta caretta
tengeri teknős védelmével kapcsolatban. A Görög Köztársaság e tekintetben különböző jogszabályi és szabályozási aktusokra utal, amelyek együttesen elegendő keretet alkotnak az elnöki rendelet elfogadásáig.
E tagállam emlékeztet arra, hogy soha nem azt állította, hogy az említett aktusok összességét kifejezetten a kyparissiai terület és a szóban forgó faj vonatkozásában fogadták el, hanem azt, hogy ezek az aktusok hatékony védelmet nyújtanak a számukra, tehát a 92/43 irányelv 12. cikke értelmében vett megfelelő és szigorú rendszert biztosítanak. E rendelkezés nem követeli meg, hogy a szigorú védelmi rendszert egyetlen kizárólagos jogszabály határozza meg.
A Görög Köztársaság végül bemutatja az elnöki rendelet tervezetének jellemzőit, intézkedéseit és joghatásait, és jelzi, hogy az – a Symvoulio tis Epikrateias (államtanács) véleményét követően – hamarosan elfogadásra kerül. A Görög Köztársaság hangsúlyozza mindazonáltal, hogy ezen elnökirendelet‑tervezet léte nem jelenti azt, hogy korábban ne létezett volna a görög jogrendben szigorú és hatékony védelmi rendszer.
– A Bíróság álláspontja
Emlékeztetni kell arra, hogy a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja arra kötelezi a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket az ugyanezen irányelv IV. mellékletének a) pontjában felsorolt állatfajok természetes elterjedési területükön való szigorú védelmi rendszerének bevezetése érdekében, megtiltva e fajok szándékos zavarását, különösen párzás és költés, utódnevelés, áttelelés és vándorlás idején, valamint a párzási, költő‑ vagy pihenőhelyek károsítását vagy elpusztítását.
A Bíróság már kimondta, hogy e rendelkezés átültetése nemcsak teljes jogszabályi keret létrehozását követeli meg a tagállamoktól, hanem az erre vonatkozó konkrét és különleges védelmi intézkedések megtételét is, és a szigorú védelmi rendszer összefüggő és összehangolt, megelőző jellegű intézkedések meghozatalát is feltételezi (2012. március 15‑iBizottság kontra Ciprus ítélet,
C‑340/10
,
EU:C:2012:143
,
60.
és
61.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Jogi eszközök együttese nem tekinthető teljes jogszabályi és szabályozási keretnek, ha ezek az eszközök nem teszik lehetővé a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében előírt, károsításra vonatkozó tilalom megsértésének megakadályozását, vagy ha ezen eszközök kiegészítésére rendszeresen szükség van annak érdekében, hogy az ugyanezen irányelv 12. cikkében előírt védelem biztosítható legyen.
Annak alapján, hogy a jelen ítélet 114. pontjában megállapításra került, hogy a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében előírt, károsításra vonatkozó tilalmat számos alkalommal megsértették, vélelmezhető, hogy a kyparissiai terület védelme vonatkozásában nem létezik teljes és összefüggő, megelőző jellegű jogszabályi keret.
Ezt a vélelmet alátámasztja az a körülmény, hogy a Görög Köztársaság elfogadott számos miniszteri rendeletet, köztük a 2013. május 23‑i, 2013. július 23‑i, 2014. február 14‑i és 2014. május 8‑i miniszteri rendeletet, amelyek tárgya többek között a tengerpartok megfelelő használata, bizonyos mezőgazdasági tevékenységek beszüntetése, a tengerpartokon található magánlétesítményekből származó fény korlátozása, az építési engedélyek kiadásának felfüggesztése, egyes építési tevékenységek tilalma, valamint utak kyparissiai területen belüli nyitásának és aszfaltozásának tilalma.
Ezen jogi eszközöknek az indokolással ellátott véleményben megjelölt határidő lejártát követő elfogadása elégséges módon bizonyítja, hogy e határidőt megelőzően a nemzeti jogszabályi keret hiányos volt.
A Görög Köztársaság tehát nem megalapozottan állítja, hogy az elfogadás alatt álló, e terület védelmére irányuló elnöki rendeletnek mindössze az a célja, hogy összegyűjtse és egységes szerkezetbe foglalja az említett határidő lejártakor már hatályban lévő szabályozást.
Ellenkezőleg: a Symvoulio tis Epikrateias (államtanács) véleményéből az tűnik ki, hogy a Görög Köztársaság uniós jogból eredő kötelezettségei a kyparissiai terület védelmére vonatkozó új szabályozást tesznek szükségessé, és új rendelettervezetnek az e fórum előtti, a lehető legrövidebb határidőn belül történő benyújtását követelik meg.
A Görög Köztársaság ugyancsak nem megalapozottan állítja azt, hogy mivel a
Caretta caretta
tengeri teknős populációja állandó növekedést mutat, nem róható fel e tagállammal szemben arra vonatkozó kifogás, hogy nem teljesítette a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjából eredő kötelezettségeket.
Ugyanis, amint azt a Bizottság állítja, egy olyan körülmény, mint a faj populációjának állandósága, önmagában nem teheti kétségessé a vonatkozó nemzeti jogszabályi keret hiányos jellegére vonatkozó megállapítást (lásd analógia útján: 2006. március 16‑iBizottság kontra Görögország ítélet,
C‑518/04
,
EU:C:2006:183
,
21.
pont).
Ilyen körülmények között meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel nem fogadott el a kyparissiai területen élő
Caretta caretta
tengeri teknős védelmét célzó teljes, összefüggő és szigorú jogszabályi és szabályozási keretet, nem teljesítette a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjából eredő kötelezettségeit.
A harmadik kifogás azon részéről, amely szerint a Görög Köztársaság elmulasztotta pontos, konkrét és hatékony védelmi intézkedések alkalmazását
– A felek érvei
A Bizottság szerint a Görög Köztársaság nem alkalmaz olyan konkrét, hatékony intézkedéseket, amelyek által megakadályozná egyrészt a
Caretta caretta
tengeri teknős párzás és költés idején történő megzavarását, másrészt azokat a tevékenységeket, amelyek valószínűleg károsítják vagy elpusztítják párzási és költőhelyeit.
A Bizottság megjegyzi, hogy a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének d) pontja szigorúbb védelmet ír elő az ezen cikk a)‑c) pontjában foglaltaknál, és az említett d) pont nem korlátozza a tilalmat a szándékos cselekedetekre.
Következésképpen annak értékeléséhez, hogy egy bizonyos tevékenység milyen mértékben „alkalmas a párzási és költőhelyek károsítására vagy elpusztítására”, figyelembe kell venni azt a tényt, hogy e faj csak két‑három évente rak tojásokat, valamint hogy kifejezetten érzékeny és sérülékeny a zaj‑ és fényártalommal szemben a reprodukciós folyamat egész ideje alatt, vagyis a költés folyamán, illetve amikor a fiatal egyedek megindulnak a tenger felé.
A Bizottság arra hivatkozik, hogy a kyparissiai területen a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyeit valószínűleg károsítják vagy elpusztítják a keresetlevelében megnevezett különböző emberi tevékenységek, amelyek akadályozzák a párzási és költőhelyek megközelítését, továbbá fény‑ és hangszennyezést okoznak.
A Görög Köztársaság szerint a kyparissiai területen folytatott tevékenységeket szabályozó intézményi és jogi keret tiltja az olyan tevékenységeket, amelyek valószínűleg szándékosan kihatással vannak a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyeire, vagy ártanak annak.
A Görög Köztársaság azt állítja, hogy a Bizottság iránymutatásai értelmében egy adott terület károsítását minden egyes faj és élőhely védettségi állapotának alapján kell értékelni, amelyet pedig a kezdeti, abban az időpontban fennálló feltételekhez képest kell mérlegelni, amikor az érintett területnek védett területté való besorolására javaslatot tettek.
Ezenkívül a terület egészét érintő esetleges hatásvizsgálatot, ökológiai funkciója tekintetében, az egész védett terület szintjén kell végezni, nem pedig kisebb léptékben, elkülönítve a jelentős zavarás megállapítása céljából a tengerpart kis szakaszait.
– A Bíróság álláspontja
A védett fajok zavarása 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt tilalmának állítólagos megsértésével kapcsolatban meg kell állapítani, hogy az ezen irányelv 6. cikke (2) bekezdésének – a jelen ítélet 114. pontjában megállapított – megsértésének esetei mind a
Caretta caretta
tengeri teknős tiltott megzavarását valósítják meg.
Amint azt a főtanácsnok kiemelte indítványának 143. pontjában, ugyanez vonatkozik az Agiannakiban 2006‑ban történt építkezésekre is. Ugyanis, a károsításra és zavarásra vonatkozó, a 92/43 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében előírt általános tilalommal ellentétben a fajok ezen irányelv 12. cikkében foglalt védelme ugyanezen irányelv 4. cikkének (5) bekezdése értelmében nincs a kyparissiai dűnéknek a 4. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdésében említett jegyzékbe való felvételéhez kötve. Amint az az említett irányelv 23. cikkének (1) bekezdéséből következik, e védelem már 1994 óta alkalmazandó.
Mivel e megzavarások okozói legalábbis belenyugodtak annak lehetőségébe, hogy a
Caretta caretta
tengeri teknőst megzavarják párzás és költés ideje alatt, teljesül a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt, szándékos jellegre vonatkozó feltétel (lásd ebben az értelemben: 2006. május 18‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet,
C‑221/04
,
EU:C:2006:329
,
71.
pont).
Ilyen körülmények között meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság, mivel nem fogadott el a megjelölt határidőn belül minden konkrét, ahhoz szükséges intézkedést, hogy megakadályozza a
Caretta caretta
tengeri teknős szándékos zavarását a faj párzása és költése idején, nem teljesítette a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjából eredő kötelezettségét.
Ugyancsak helyt kell adni a Bizottság keresetének azon részében, amely azt kifogásolja, hogy e tagállam nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a párzási és költőhelyek károsítására, illetve elpusztítására vonatkozó, a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt tilalmat tiszteletben tartsák.
Ugyanis ezen irányelv 6. cikke (2) bekezdése megsértésének a jelen ítélet 114. pontjában megállapított számos esete önmagában is olyan tevékenységeket valósít meg, amelyek szükségszerűen károsítják a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyeit.
A fenti megfontolásokból az következik, hogy a Görög Köztársaság, mivel:
—
nem fogadott el a kyparissiai területen élő
Caretta caretta
tengeri teknős védelmét célzó teljes, összefüggő és szigorú jogszabályi és szabályozási keretet;
—
nem fogadott el a megjelölt határidőn belül minden konkrét, ahhoz szükséges intézkedést, hogy megakadályozza a
Caretta caretta
tengeri teknős szándékos zavarását a faj párzása és költése idején, és
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az említett faj párzási és költőhelyeinek károsítására, illetve elpusztítására vonatkozó tilalmat tiszteletben tartsák,
nem teljesítette a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjából eredő kötelezettségeit.
A költségekről
Az eljárási szabályzat 138. cikkének (3) bekezdése értelmében részleges pernyertesség esetén mindegyik fél maga viseli saját költségeit.
Mivel a Bizottság és a Görög Köztársaság részlegesen lett pernyertes, úgy kell határozni, hogy maguk viselik saját költségeiket.

A fenti indokok alapján a Bíróság (negyedik tanács) a következőképpen határozott:

1)
A Görög Köztársaság, mivel:
—
tűrte Agiannakiban (Görögország) épületek kivitelezését 2010‑ben, továbbá a 2006‑ban épített épületeknek anélkül történő használatát Agiannakiban, hogy e használat kereteit kellően meghatározta volna, és a mintegy ötven, Agiannaki és Elaia (Görögország) között építendő lakóépület kivitelezési munkáira vonatkozó kötelezettségvállalást, valamint 2012‑ben engedélyezte három üdülőépület Vounakiban (Görögország) történő építését;
—
tűrte a kyparissiai terület (Görögország) területén található tengerpart megközelítésére szolgáló infrastruktúrák fejlesztését, nevezetesen az agiannaki tengerpartra vezető öt új út nyitását, valamint egyes, meglévő bekötőutak aszfaltozását;
—
nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a Kalo Nero (Görögország) és Elaia tengerpartjának környékén történő vadkempingezésre vonatkozó tilalom betartását;
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy korlátozza az Elaia és Kalo Nero között, azokon a tengerpartokon található bárok üzemeltetését, amelyek a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei, és nem gondoskodott arról, hogy az e bárok által okozott ártalom ne zavarja meg e faj egyedeit;
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a kyparissiai területen csökkentse a bútorok és különféle építmények számát azokon a tengerpartokon, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, továbbá mivel terasz építését engedélyezte a Messina Mare szálloda közelében;
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket a kyparissiai területen található azon tengerpartokat érintő fényszennyezés megfelelő módon történő korlátozása céljából, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók, és
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy kellő módon visszaszorítsa a halászati tevékenységeket a kyparissiai terület azon tengerpartjai mentén, amelyeken a
Caretta caretta
tengeri teknős párzási és költőhelyei találhatók,
nem teljesítette a 2006. november 20‑i 2006/105/EK tanácsi irányelvvel módosított, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21‑i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

2)
A Görög Köztársaság, mivel engedélyt adott ki a 2010‑ben Agiannakiban épített épületek, 2012‑ben a Vounakiban építendő három üdülőépület és a Messina Mare szálloda közelében emelt terasz kivitelezésére, nem teljesítette a 92/43 irányelv 6. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeit.

3)
A Görög Köztársaság, mivel:
—
nem fogadott el a kyparissiai területen élő
Caretta caretta
tengeri teknős védelmét célzó teljes, összefüggő és szigorú jogszabályi és szabályozási keretet;
—
nem fogadott el a megjelölt határidőn belül minden konkrét, ahhoz szükséges intézkedést, hogy megakadályozza a
Caretta caretta
tengeri teknős szándékos zavarását a faj párzása és költése idején, és
—
nem fogadta el a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az említett faj párzási és költőhelyeinek károsítására, illetve elpusztítására vonatkozó tilalmat tiszteletben tartsák,
nem teljesítette a 92/43 irányelv 12. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjából eredő kötelezettségeit.

4)
A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

5)
Az Európai Bizottság és a Görög Köztársaság maga viseli saját költségeit.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: görög.