CELEX: 62019CJ0330
Návrh na začatie prejudiciálneho konania
Colná únia
Nariadenie (EHS) č. 2913/92
Colný kódex Spoločenstva
Článok 121 ods. 1
Colný režim aktívneho zošľachťovacieho styku
Prepustenie do voľného obehu
Vznik colného dlhu
Určenie dlhu
Pojem ‚podklady‘
Zohľadnenie zvýhodneného sadzobného opatrenia

Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 121 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (
Ú. v. ES L 302, 1992, s. 1
; Mim. vyd. 02/004, s. 307, ďalej len „colný kódex“).
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Staatssecretaris van Financiën (Štátny tajomník pre financie, Holandsko) a spoločnosťou Exter BV vo veci uplatnenia zvýhodneného sadzobného opatrenia.
Právny rámec
Colný kódex bol od 1. mája 2016 zrušený a nahradený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (
Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1
). Vzhľadom na dátum skutkových okolností vo veci samej sa však na túto vec naďalej uplatňuje colný kódex.
Článok 20 colného kódexu stanovoval:
„1.   Ak vznikne colný dlh, sú clo a platby dlžné na základe právnych predpisov založené na Colnom sadzobníku Európskych spoločenstiev.
…
3.   Colný sadzobník Európskych spoločenstiev obsahuje:
a)
kombinovanú nomenklatúru tovaru;
…
c)
sadzby a iné podklady pre vymeriavania dávok bežne uplatňovaných pri tovare, ktorý je zahrnutý v kombinovanej nomenklatúre, ak ide o:
–
clo; a
…
d)
zvýhodnené sadzobné zaobchádzania obsiahnuté v dohodách, ktoré spoločenstvo uzavrelo s niektorými krajinami alebo s niektorými skupinami krajín a ktoré upravujú poskytovanie zvýhodneného sadzobného zaobchádzania;
e)
zvýhodnené sadzobné zaobchádzania prijaté jednostranne spoločenstvom vo vzťahu k niektorým krajinám, skupinám krajín alebo územiam;
f)
autonómne dočasne pozastavujúce opatrenia poskytujúce zníženie alebo oslobodenie od dovozného cla na niektoré druhy tovarov;
g)
iné sadzobné opatrenia vyplývajúce z ďalších platných predpisov spoločenstva.
…“
V článku 114 v hlave D tohto kódexu, nazvanej „Aktívny zošľachťovací styk“, sa uvádzalo:
„1.   Bez toho, aby tým bol dotknutý článok 115, colný režim aktívny zušľachťovací styk umožňuje, aby pre účely jednej alebo niekoľkých spracovateľských operácií na colnom území spoločenstva bol použitý:
a)
tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva a ktorý má byť spätne vyvezený z colného územia spoločenstva vo forme zošľachtených výrobkov bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno‑politickým opatreniam;
b)
tovar prepustený do vo[ľ]ného obehu s vrátením alebo odpustením dovozného cla, ktorému tento tovar podlieha, ak je vyvezený z colného územia spoločenstva vo forme zušľachtených výrobkov.
2.   Nasledujúcim výrazmi sa rozumie:
a)
Colný režim s podmienečným oslobodením od cla: aktívny zošľachťovací styk podľa odseku 1 písmeno a);
…
c)
spracovateľské operácie:
–
prepracovanie tovaru vrátane jeho montáže, zostavenia alebo prispôsobenia inému tovaru;
–
spracovanie tovaru;
–
oprava tovaru vrátane jeho obnovy a nastavenia;
a
–
použitie určitého tovaru určeného v súlade s postupom výboru, ktorý nie je obsiahnutý v zošľachtených výrobkoch, avšak umožňuje alebo uľahčuje ich výrobu, a to aj vtedy, ak sa pri spracovávaní celkom alebo čiastočne spotrebuje;
d)
zošľachtené výrobky: všetky výrobky, ktoré sú výsledkom spracovateľských operácií;
…“
Článok 120 uvedeného kódexu stanovoval:
„Prípady a podmienky keď sú tovar v nezmenenom stave alebo zošľachtené výrobky považované za prepustené do voľného obehu, môžu byť stanovené v súlade s postupom výboru.“
Článok 121 colného kódexu znel takto:
„1.   S výnimkou článku 122, pri vzniku colného dlhu sa výška tohto dlhu stanoví na základe podkladov, ktoré je možné uplatniť na dovážaný tovar v okamihu prijatia colného vyhlásenia s návrhom na prepustenie tohto tovaru do colného režimu aktívny zošľachťovací styk.
2.   Ak v okamihu uvedenom v odseku 1 spĺňa dovážaný tovar podmienky kvality pre zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie v rámci colných kvót alebo stropov, je možné na tieto výrobky uplatniť zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie uplatňované na rovnaký tovar v okamihu prijatia colného vyhlásenia s návrhom na prepustenie do voľného obehu.“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
Exter je potravinárska spoločnosť, ktorá spracúva hydrolyzáty bielkovín (ďalej len „hydrolyzáty“) na zložku určenú na použitie ako základ na výrobu bujónov.
Z tohto dôvodu bola od 23. mája 2012 do 23. mája 2015 držiteľkou povolenia používať colný režim aktívneho zošľachťujúceho styku s podmienečným oslobodením od cla pre hydrolyzáty. V období trvajúcom od 12. novembra 2012 do 17. júna 2013 táto spoločnosť prepustila viaceré zásielky hydrolyzátov pochádzajúcich z Thajska do colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku (ďalej len „dotknuté výrobky“).
V čase prijatia colných vyhlásení bola bežná sadzba cla zodpovedajúca colnej podpoložke, do ktorej boli tieto výrobky zaradené, 12,8 %. Na základe výnimky z tejto bežnej sadzby sa však do 31. decembra 2013 na hydrolyzátory vzťahovalo zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie, podľa ktorého bola uvedená bežná sadzba pre tieto výrobky znížená na 8,9 %, ak pochádzajú z takej zvýhodnenej krajiny, akou je Thajsko, a to na základe článku 6 ods. 3 a článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 732/2008 z 22. júla 2008, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií od 1. januára 2009 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 1100/2006 a (ES) č. 964/2007 (
Ú. v. EÚ L 211, 2008, s. 1
), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 512/2011 z 11. mája 2011 (
Ú. v. EÚ L 145, 2011, s. 28
).
Po zošľachtení sa spoločnosť Exter rozhodla časť dotknutých výrobkov nevyviezť a ukončiť colný režim aktívneho zošľachťovacieho styku. Prihlásila tieto výrobky na prepustenie do voľného obehu po častiach od 4. februára do 26. augusta 2014.
V dotknutých colných vyhláseniach Exter uviedla, že predmetné výrobky patria do colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku s podmienečným oslobodením od cla, opísala tieto výrobky ako „hydrolyzáty bielkovín“ a uviedla sadzobnú podpoložku 21069092 kombinovanej nomenklatúry uvedenú v prílohe I nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (
Ú. v. ES L 256, 1987, s. 1
), v znení vyplývajúcom z nariadenia Komisie (EÚ) č. 1006/2011 z 27. septembra 2011 (
Ú. v. EÚ L 282, 2011, s. 1
) a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 927/2012 z 9. októbra 2012 (
Ú. v. EÚ L 304, 2012, s. 1
). Exter okrem toho požiadala príslušný holandský colný orgán (ďalej len „colný orgán“), aby pri výpočte colného dlhu uplatnil zvýhodnenú sadzbu 8,9 % stanovenú nariadením č. 732/2008.
Zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie uvedené v bode 10 tohto rozsudku bolo pozastavené na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2016. Toto pozastavenie bolo teda platné v čase, keď Exter prihlásila predmetný tovar na účely jeho prepustenia do voľného obehu. Na základe tohto pozastavenia colný orgán neuplatnil zvýhodnenú sadzbu vo výške 8,9 %, ale určil dlžné clo s prihliadnutím na sadzbu 12,8 %.
Gerechtshof Amsterdam (Odvolací súd Amsterdam, Holandsko) rozhodoval o spore týkajúcom sa otázky, či mal colný orgán pri výpočte sumy colného dlhu splatného z dôvodu prepustenia predmetných výrobkov do voľného obehu za rok 2014 zohľadniť zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie platné v rokoch 2012 a 2013. Tento súd sa domnieval, že v situácii, o akú ide vo veci samej, sa má suma colného dlhu vypočítať v súlade s článkom 121 ods. 1 colného kódexu na základe podkladov, ktoré je možné uplatniť na dovážaný tovar v okamihu prijatia colných vyhlásení o prepustení tohto tovaru do colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku. Tento súd najmä uviedol, že medzi účastníkmi konania je nesporné, že v čase prepustenia predmetného tovaru do režimu aktívneho zošľachťujúceho styku Exter spĺňala všetky podmienky na uplatnenie zvýhodnenej sadzby 8,9 % za predpokladu, že by v tom čase prihlásila tieto výrobky na prepustenie do voľného obehu a požiadala o uplatnenie predmetnej zvýhodnenej sadzby. Gerechtshof Amsterdam (Odvolací súd Amsterdam) z toho vyvodil, že v takom prípade bol colný orgán povinný uplatniť zvýhodnenú sadzbu 8,9 % pri výpočte colného dlhu vyplývajúceho z colných vyhlásení o prepustení do voľného obehu.
Hoge Raad der Nederlanden (Najvyšší súd Holandska), ktorý rozhoduje o odvolaní, ktoré podal štátny tajomník pre financie, v návrhu na začatie prejudiciálneho konania uvádza dva možné výklady znenia článku 121 ods. 1 colného kódexu.
Vnútroštátny súd po prvé vysvetľuje, že článok 121 ods. 1 colného kódexu by sa mohol vykladať v tom zmysle, že pojem „podklady“ v zmysle tohto ustanovenia zahŕňa dovozné clo a zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie uvedené v článku 20 ods. 3 tohto kódexu. Podľa tohto výkladu je žiadanou sumou tak pri dovážaných tovaroch v nezmenenom stave, ako aj pri zošľachtených výrobkoch suma, ktorá by bola splatná, ak by dovážaný tovar nebol prepustený do colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku s uplatnením podmienečného oslobodenia od cla, ale priamo prepustený do voľného obehu. To by v prejednávanej veci znamenalo, že predmetné výrobky by podliehali podľa článku 121 ods. 1 colného kódexu dovoznému clu so sadzbami uvedenými v článku 20 ods. 3 písm. c) tohto kódexu, ktoré sa bežne uplatňovali na hydrolyzáty v čase prijatia colných vyhlásení o prepustení tohto tovaru do režimu aktívneho zošľachťujúceho styku, t. j. zvýhodnenej sadzby 8,9 %, a že Exter tak mohla využiť túto sadzbu na rok 2014.
Po druhé vnútroštátny súd uvádza výklad, podľa ktorého sa pojem „podklady“ v zmysle colného kódexu nevzťahuje na bežné a zvýhodnené sadzby. Zdôrazňuje, že pri určovaní sumy ciel, daní a iných poplatkov, ktoré sú dlžné na základe právnych predpisov, sa prinajmenšom v Holandsku používa terminologický rozdiel medzi jednak sadzbami uplatňovanými vo forme percentuálnych sadzieb alebo osobitných sadzieb cla a prípadných (zvýhodnených) colných opatrení, a jednak podkladmi, na ktoré sa tieto sadzby a tarifné opatrenia musia uplatniť, ako sú hodnota, hmotnosť alebo množstvo tovaru. Tvrdí, že tento výklad zachováva zásadu, podľa ktorej sa clo vypočíta podľa právnej a skutkovej situácie, ktorá existovala v čase vzniku colného dlhu. Takýto výklad by v prejednávanej veci znamenal, že Exter by nemohla v roku 2014 mať prospech z uplatnenia zvýhodneného sadzobného zaobchádzania, keďže v čase, keď mal byť vypočítaný colný dlh, teda ku dňu prijatia colného vyhlásenia o prepustení do voľného obehu, bolo toto opatrenie pozastavené, a teda sa znovu uplatňovala bežná sadzba.
Hoci vnútroštátny súd uprednostňuje druhý z týchto výkladov, domnieva sa, že o správnosti jeho analýzy je možné dôvodne pochybovať.
Za týchto okolností Hoge Raad der Nederlanden (Najvyšší súd Holandska) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Vedie článok 121 ods. 1 [colného kódexu] k tomu, že zvýhodnené sadzobné opatrenie, ktoré prichádzalo do úvahy vo vzťahu k tovaru v okamihu jeho prepustenia do režimu aktívneho zošľachťovacieho styku uplatnením colného režimu s podmienečným oslobodením od cla, možno zohľadniť ešte aj pri stanovení výšky colného dlhu, ktorý vznikne pri prepustení tohto tovaru v nezmenenom, resp. zmenenom stave do voľného obehu, ak je uplatňovanie tohto opatrenia v okamihu prijatia colného vyhlásenia o prepustení do voľného obehu pozastavené?“
O prejudiciálnej otázke
Svojou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 121 ods. 1 colného kódexu vykladať v tom zmysle, že bráni uplatneniu zvýhodneného sadzobného opatrenia zavádzajúceho zníženú colnú sadzbu, ktoré bolo platné v okamihu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tovaru do colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku, ktorého uplatňovanie však bolo pozastavené ku dňu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tohto tovaru do voľného obehu.
Podľa článku 121 ods. 1 colného kódexu platí, že ak v rámci colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku vznikne colný dlh, výška tohto dlhu sa určí na základe podkladov, ktoré je možné uplatniť na dovážaný tovar v okamihu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tohto tovaru do colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku.
Vnútroštátny súd sa teda pýta, či sa má pojem „podklady“ v zmysle tohto ustanovenia vykladať tak, že sa vzťahuje aj na bežné a zvýhodnené sadzby cla, alebo tak, že sa obmedzuje na daňové údaje, na ktoré sa tieto sadzby majú uplatniť, akými sú nomenklatúrne zaradenie, colná hodnota, množstvo, povaha alebo pôvod tovaru.
Na úvod treba uviesť, že colný kódex nedefinuje pojem „podklady“ ani neobsahuje nijaký odkaz na právo členských štátov v súvislosti s určením zmyslu a obsahu tohto pojmu.
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora z požiadaviek jednotného uplatňovania práva Únie, ako aj zo zásady rovnosti vyplýva, že znenie ustanovenia práva Únie, ktoré neobsahuje nijaký výslovný odkaz na právo členských štátov s cieľom určiť jeho zmysel a pôsobnosť, si v zásade vyžaduje v celej Európskej únii autonómny a jednotný výklad, ktorý musí zohľadňovať nielen znenie tohto ustanovenia, ale aj jeho kontext a cieľ sledovaný príslušnou právnou úpravou. Pojem „podklady“ uvedený v článku 121 ods. 1 colného kódexu sa preto musí jednak považovať za autonómny pojem práva Únie a jednak sa musí vykladať s prihliadnutím na cieľ sledovaný príslušnou právnou úpravou, ako aj kontext, do ktorého tento článok spadá (pozri v tomto zmysle rozsudok z 11. mája 2017, The Shirtmakers,
C‑59/16
,
EU:C:2017:362
, body
a
).
Pokiaľ ide o cieľ colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku, článok 114 ods. 1 colného kódexu najmä stanovuje, že tento colný režim umožňuje, aby na účely jednej alebo niekoľkých spracovateľských operácií na colnom území Únie bol použitý tovar, ktorý nie je tovarom Únie a ktorý má byť spätne vyvezený z tohto územia vo forme zošľachtených výrobkov bez toho, aby tento tovar podliehal dovoznému clu alebo obchodno‑politickým opatreniam. Podľa článku 114 ods. 2 písm. a) tohto kódexu sa táto forma colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku nazýva „colný režim s podmienečným oslobodením od cla“. Podľa článku 114 ods. 2 písm. c) a d) uvedeného kódexu platí, že zošľachtenými výrobkami sú všetky výrobky, ktoré sú výsledkom spracovateľských operácií, akými sú prepracovanie alebo spracovanie tovaru.
Spätný vývoz tovaru v podobe zošľachtených výrobkov mimo colného územia Únie je podmienkou uplatnenia colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku. Z toho vyplýva, že tento článok možno legálne uplatniť len vtedy, ak je tovar skutočne určený na spätný vývoz mimo colného územia Únie, ako to pripomínajú ustanovenia článku 537 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92 (
Ú. v. ES L 253, 1993, s. 1
; Mim. vyd. 02/006, s. 3), zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 993/2001 zo 4. mája 2001 (
Ú. v. ES L 141, 2001, s. 1
; Mim. vyd. 02/011, s. 286), podľa ktorých ten, kto požiada o jeho priznanie, musí mať „v úmysle… spätne vyvážať“ daný tovar (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 4. júna 2009, Pometon,
C‑158/08
,
EU:C:2009:349
, bod
).
V tejto súvislosti Súdny dvor spresnil, že režim aktívneho zošľachťovacieho styku, teda režim, ktorý vedie k oslobodeniu od cla, je výnimočným opatrením, ktoré uľahčuje priebeh určitých hospodárskych činností (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 14. januára 2010, Terex Equipment a i.,
C‑430/08 a C‑431/08
,
EU:C:2010:15
, bod
). Zo všetkých pravidiel tvoriacich colný režim aktívneho zošľachťovacieho styku totiž vyplýva, že jeho cieľom je oslobodiť od ciel iba ten tovar, ktorý je na colné územie Únie dovezený len dočasne s cieľom, aby bol prepracovaný, opravený alebo spracovaný a následne spätne vyvezený, tak, aby tým neutrpela hospodárska činnosť členských štátov Únie (rozsudok zo 4. júna 2009, Pometon,
C‑158/08
,
EU:C:2009:349
, bod
).
Z článku 120 colného kódexu však vyplýva, že tovar v nezmenenom stave alebo zošľachtené výrobky možno prepustiť do voľného obehu, čo vedie k vzniku colného dlhu v súlade s článkom 121 tohto kódexu.
Treba tiež zohľadniť skutočnosť, že zvýhodnené sadzobné opatrenia, o aké ide vo veci samej, sú súčasťou systému všeobecných colných preferencií stanoveného Radou Európskej únie prostredníctvom nariadenia, ktoré sa má uplatňovať na dané obdobie. Ako však správne uvádza Európska komisia, ak by pojem „podklady“ uvedený v článku 121 ods. 1 colného kódexu zahŕňal uplatniteľnú colnú sadzbu, hospodársky subjekt by si mohol vybrať prepustenie tovaru do colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku na dlhšiu dobu, aby ho prepustil do voľného obehu až po pozastavení alebo zrušení zvýhodnenej sadzby, čím by sa na tento tovar vzťahovala znížená colná sadzba, zatiaľ čo ten istý výrobok dovážaný iným hospodárskym subjektom by v okamihu prepustenia do voľného obehu podliehal bežnej sadzbe. Možnosť vytvoriť takéto narušenie hospodárskej súťaže by bola v rozpore s cieľom colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku, ktorý je pripomenutý v bode 27 tohto rozsudku.
Pokiaľ ide o kontext, do ktorého patrí článok 121 ods. 1 colného kódexu, treba toto ustanovenie vykladať vo svetle článku 121 ods. 2 tohto kódexu. Toto posledné uvedené ustanovenie stanovuje, že ak v okamihu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tohto tovaru do colného režimu aktívneho zošľachťovacieho styku spĺňa dovážaný tovar podmienky kvality na zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie v rámci colných kvót alebo stropov, je možné na tieto výrobky uplatniť zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie uplatňované na rovnaký tovar v okamihu prijatia colného vyhlásenia o prepustení do voľného obehu.
Odsek 2 článku 121 colného kódexu by však bol zbytočný, ak by sa pojem „podklady“ uvedený v odseku 1 tohto článku mal vykladať tak, že zahŕňa bežné a zvýhodnené sadzby cla.
Tento pojem sa preto musí vykladať tak, že nezahŕňa bežné a zvýhodnené sadzby cla, ale len prvky, na ktoré sa tieto sadzby uplatňujú.
Ako teda správne uvádza vnútroštátny súd, tento výklad pojmu „podklady“ je v súlade so zásadou, podľa ktorej sa clo vypočíta podľa situácie existujúcej v čase vzniku colného dlhu.
Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 121 ods. 1 colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že bráni uplatneniu zvýhodneného sadzobného opatrenia zavádzajúceho zníženú colnú sadzbu, ktoré bolo platné v okamihu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tovaru do colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku, ktorého uplatňovanie však bolo pozastavené ku dňu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tohto tovaru do voľného obehu.
O trovách
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.

Z týchto dôvodov Súdny dvor (siedma komora) rozhodol takto:

Článok 121 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, sa má vykladať v tom zmysle, že bráni uplatneniu zvýhodneného sadzobného opatrenia zavádzajúceho zníženú colnú sadzbu, ktoré bolo platné v okamihu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tovaru do colného režimu aktívneho zošľachťujúceho styku, ktorého uplatňovanie však bolo pozastavené ku dňu prijatia colného vyhlásenia o prepustení tohto tovaru do voľného obehu.

Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: holandčina.