CELEX: 62017CJ0088
Előzetes döntéshozatal
Polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott együttműködés
44/2001/EK rendelet
Joghatóság
Az 5. cikk 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése
A kötelezettség teljesítésének helye szerinti bíróság joghatósága
A szolgáltatásnyújtás helye
Egyik tagállamból a másikba irányuló árufuvarozásra vonatkozó szerződés
Több szakaszt és több szállítási módot magában foglaló fuvarozás

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet (
HL 2001. L 12., 1. o.
; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések:
HL 2006. L 242., 6. o.
;
HL 2011. L 124., 47. o.
) 5. cikke 1. pontja b) alpontja második francia bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
Ezt a kérelmet a Zurich Insurance plc, írországi székhelyű biztosítótársaság (a továbbiakban: Zurich), illetve a Metso Minerals Oy, finn jog szerinti társaság (a továbbiakban: Metso) és az Abnormal Load Services (International) Ltd, az Egyesült Királyságban székhellyel rendelkező társaság (a továbbiakban: ALS) között az ALS által végzett szállítás során a rakomány elvesztéséből eredő károk megtérítése tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Jogi háttér
A 44/2001 rendelet (11) és (12) preambulumbekezdése szerint:
„(11)
A joghatósági szabályoknak nagymértékben kiszámíthatóknak kell lenniük, és azt az elvet kell követniük, hogy a joghatóságot általában az alperes lakóhelye alapozza meg, és a joghatóságnak ezen az alapon mindenkor megállapíthatónak kell lennie, kivéve egyes pontosan meghatározott eseteket, amelyekben a per tárgya vagy a felek szerződéses szabadsága eltérő joghatósági okot kíván meg. A jogi személyek székhelyét a közös szabályok átláthatóságának fokozása és a joghatósági okok összeütközése elkerülése végett önállóan kell meghatározni.
(12)
Az alperes lakóhelyén kívül a bíróság és a per közötti szoros kapcsolaton alapuló vagylagos joghatósági okokat is meg kell állapítani az igazságszolgáltatás megbízható működésének előmozdítása érdekében.”
E rendelet II. fejezetének „Különös joghatóság” című 2. szakaszában található 5. cikkének 1. pontja az alábbiakat írja elő:
„Valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező személy más tagállamban az alábbiak szerint perelhető:
1.
a)
ha az eljárás tárgya egy szerződés vagy egy szerződéses igény, akkor a vitatott kötelezettség teljesítésének helye szerinti bíróság előtt;
b)
e rendelkezés értelmében, eltérő megállapodás hiányában a vitatott kötelezettség teljesítésének helye:
–
ingó dolog értékesítése esetén a tagállam területén az a hely, ahol a szerződés alapján az adott dolgot leszállították, vagy le kellett volna szállítani,
–
szolgáltatás nyújtása esetén a tagállam területén az a hely, ahol a szerződés szerint a szolgáltatást nyújtották, vagy kellett volna nyújtani;
c)
amennyiben a b) pont [helyesen: b) alpont] nem alkalmazható, az a) pontot [helyesen: a) alpontot] kell alkalmazni.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
A Metso mint feladó és az ALS mint fuvarozó egy lánctalpas kúpos törőgépnek (a továbbiakban: törőgép) Poriból (Finnország) Sheffieldbe (Egyesült Királyság) történő szállítására kötött szerződést.
A törőgépet először teherautó rakodóterében Poriból Raumába (Finnország) szállították, ahol lerakták a teherautóról, majd az saját gépi erejével hajóra hajtott. Az Egyesült Királyságba történő tengeri szállítást követően a törőgép Hull (Egyesült Királyság) kikötőjében ismét saját gépi erejével lehajtott a hajóról, majd egy másik teherautóra rakodták. Végezetül a törőgépet szárazföldi úton elszállították Hullból, de elveszett, mielőtt a címzettnek Sheffieldben átadták volna.
A Zurich megtérítette a Metso részére a törőgépnek a biztosítási szerződésben kikötött önrészt meghaladó értékét.
A Zurich és a Metso a Satakunnan käräjäoikeushoz (satakuntai körzeti bíróság, Finnország) benyújtott keresetben azt kérte, hogy a bíróság kötelezze az ALS‑t a törőgép értékének megfelelő összegű kártérítésre. Az ALS a kereset elfogadhatatlanságára hivatkozott az eljáró bíróság joghatóságának hiánya okán.
A 2012. április 5‑i végzésében a Satakunnan käräjäoikeus (satakuntai körzeti bíróság) megállapította, hogy joghatósággal rendelkezik a jogvita elbírálására.
Az említett bíróság a 2013. március 22‑i ítéletében az ALS‑t a keresetlevélben követelt összegnek a Zurich és a Metso részére történő megfizetésére kötelezte.
Az ALS ezen ítélet ellen fellebbezést nyújtott be a Vaasan hovioikeushoz (vaasai fellebbviteli bíróság, Finnország). Ez a bíróság a 2015. március 30‑i ítéletében megállapította, hogy a finn bíróságok a 44/2001 rendelet 5. cikkének 1. pontja alapján nem rendelkeznek joghatósággal a jogvita elbírálására, és a keresetet mint elfogadhatatlant elutasította.
A Zurich és a Metso a Vaasan hovioikeus (vaasai fellebbviteli bíróság) ítélete ellen fellebbezést nyújtott be a Korkein oikeushoz (legfelsőbb bíróság, Finnország). Ez a bíróság úgy véli, hogy a jelen ügyben, ahol a törőgépnek az árufuvarozási szerződésben meghatározott feladási és átadási helye két különböző tagállamban található, azt kell megvizsgálni, hogy a 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a szolgáltatás nyújtásának egyetlen helye van, mégpedig az a hely, ahol a fuvarozás véget ér, és az árut a címzettnek átadják, vagy pedig úgy, hogy a szóban forgó fuvarozási szerződés a 2009. július 9‑iRehder ítélet (
C‑204/08
,
EU:C:2009:439
) szerinti körülményekkel megegyező sajátosságokkal bír, amelyek mellett a felperesnek legalább két különböző bíróság között volna lehetősége választani.
E körülmények között a Korkein oikeus (legfelsőbb bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Hogyan kell a 44/2001/EK rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése alapján meghatározni a szolgáltatás nyújtásának helyét vagy helyeit, ha tagállamok közötti árufuvarozásra vonatkozó szerződésről van szó, a fuvarozás pedig több részből áll, amelynek során különböző szállítóeszközöket használnak?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
A kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a tagállamok közötti, több szakaszból álló és különböző szállítóeszközöket igénybe vevő árufuvarozásra vonatkozó olyan szerződés keretében, mint amely az alapügy tárgyát képezi, e rendelkezés értelmében mind a feladás helye, mind pedig az áru átadásának helye a szolgáltatásnyújtás helyének minősül.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy szolgáltatásnyújtás esetén a 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdésében előírt különös joghatósági szabály „a tagállam területén” azon „hely” szerinti bíróságot jelöli ki joghatósággal rendelkezőnek, „ahol a szerződés szerint a szolgáltatást nyújtották, vagy kellett volna nyújtani”.
„A tagállam területén [azon] hely” meghatározását illetően, „ahol a szerződés szerint a szolgáltatást nyújtották, vagy kellett volna nyújtani”, a Bíróság kimondta, hogy a szolgáltatásnyújtás több, különböző tagállambeli helye esetén főszabály szerint a teljesítés helye alatt az a hely értendő, amely a legszorosabb kapcsolatot biztosítja a szerződés és a joghatósággal rendelkező bíróság között, mindamellett hogy a legszorosabb kapcsolatot általában a szolgáltatás elsődleges nyújtási helye mutatja (lásd ebben az értelemben: 2010. március 11‑iWood Floor Solutions Andreas Domberger ítélet,
C‑19/09
,
EU:C:2010:137
,
33.
pont).
Ugyanezen rendelkezésre tekintettel az érintett utas szerződéses partnere által üzemeltetett közvetlen légi járat kapcsán a Bíróság a légi személyszállítási szerződésből eredő kötelezettségek teljesítéseként nyújtott szolgáltatások elemzését követően megállapította, hogy a szerződés tárgyával összefüggő kötelezettségek teljesítéseként nyújtott fenti szolgáltatásokkal közvetlen kapcsolatot egyedül a repülőgép indulási és érkezési helye mutat (lásd ebben az értelemben: 2009. július 9‑iRehder ítélet,
C‑204/08
,
EU:C:2009:439
,
40.
és
41.
pont).
A Bíróság ebből azt a következtetést vonta le, hogy a repülőgép indulási és érkezési helyét éppen ezért a légi szállítási szerződés tárgyát képező szolgáltatások elsődleges nyújtási helyének kell tekinteni, ami alapján indokolt, hogy a szállítási szerződésen alapuló kártérítési kérelem elbírálására a felperes választása szerint azon bíróságnak van joghatósága, amelynek az illetékességi területén a repülőgépnek az említett szerződésben megállapított indulási vagy érkezési helye található (lásd ebben az értelemben: 2009. július 9‑iRehder ítélet,
C‑204/08
,
EU:C:2009:439
,
43.
és
47.
pont).
A jelen ügyben azt kell megvizsgálni, hogy az olyan árufuvarozási szerződés kapcsán, mint amely az alapügy tárgyát képezi, az 44/2001 rendelet 5. cikk 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése értelmében a szolgáltatásnyújtás azon helyének, amely szoros kapcsolatot biztosít a fuvarozási szerződés és a joghatósággal rendelkező bíróság között, nem csupán az áru átadásának helye minősül‑e, hanem a feladás helye is.
E tekintetben, amint azt a főtanácsnok az indítványának 50–53. pontjában megjegyezte, meg kell állapítani, hogy az árufuvarozási szerződések keretében a feladás helye mutat szoros kapcsolatot a szerződésből eredő szolgáltatások lényegével.
Az áruszállítás kapcsán ugyanis a feladás helye az, ahol a fuvarozónak el kell látnia a megállapodás szerinti szolgáltatás egy fontos részét, nevezetesen az áruk átvételét, megfelelő tárolását és általános jelleggel a sérüléstől való megóvását.
A szerződésben kikötött, az áru átadásának helyéhez fűződő kötelezettségek, így többek között a tárolási kötelezettség nem megfelelő teljesítése a szerződéses kötelezettségnek a szállítás rendeltetési helyén történő nem megfelelő teljesítését eredményezheti.
Ennélfogva a 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdése értelmében a szolgáltatásnyújtás azon helyének, amely szoros kapcsolatot biztosít a fuvarozási szerződés és a joghatósággal rendelkező bíróság között, nem csupán az áru átadásának helye minősül, hanem a feladás helye is.
Ez a megoldás megfelel a kiszámíthatóság követelményének, mivel a felperes és az alperes számára egyaránt lehetővé teszi, hogy könnyen beazonosítsák az áru feladásának és átvételének a fuvarozási szerződésben kikötött helye szerinti azon bíróságokat, amelyek eljárhatnak (lásd ebben az értelemben: 2014. szeptember 4‑iNickel & Goeldner Spedition ítélet,
C‑157/13
,
EU:C:2014:2145
,
41.
pont).
A fenti megfontolásokra tekintettel a 44/2001 rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok közötti, több szakaszból álló, közbenső megállóhelyeket magában foglaló és különböző szállítóeszközöket igénybe vevő árufuvarozásra vonatkozó olyan szerződés keretében, mint amely az alapügy tárgyát képezi, e rendelkezés értelmében mind a feladás helye, mind pedig az áru átadásának helye a szolgáltatásnyújtás helyének minősül.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet 5. cikke 1. pontja b) alpontjának második francia bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok közötti, több szakaszból álló, közbenső megállóhelyeket magában foglaló és különböző szállítóeszközöket igénybe vevő árufuvarozásra vonatkozó olyan szerződés keretében, mint amely az alapügy tárgyát képezi, e rendelkezés értelmében mind a feladás helye, mind pedig az áru átadásának helye a szolgáltatásnyújtás helyének minősül.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: finn.
(
)	A jelen szöveg rendelkező részében az első elektronikus közzétételt követően nyelvi módosítás történt.