CELEX: 62018CJ0810
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu
Regula (EEK) Nr. 2658/87
Muitas savienība un kopējais muitas tarifs
Tarifu klasifikācija
Kombinētā nomenklatūra
Apakšpozīcija 8525 80 91
Digitālās fotokameras
Videokameras
Digitālā videokamera, kas ļauj iegūt un ierakstīt nekustīgus attēlus un videosižetus ar izšķirtspējas kvalitāti zemāku par 800 × 600 pikseļiem

Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt apakšpozīciju 85258091 Kombinētajā nomenklatūrā (turpmāk tekstā – “KN”), kas ietverta I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (
OV 1987, L 256, 1. lpp.
; īpašais izdevums latviešu valodā, 2. nod., 2. sēj., 382. lpp.), redakcijās, kas secīgi izriet no Komisijas Regulas (EK) Nr. 1031/2008 (2008. gada 19. septembris) (
OV 2008, L 291, 1. lpp.
), Komisijas Regulas (EK) Nr. 948/2009 (2009. gada 30. septembris) (
OV 2009, L 287, 1. lpp.
), Komisijas Regulas (ES) Nr. 861/2010 (2010. gada 5. oktobris) (
OV 2010, L 284, 1. lpp.
), Komisijas Regulas (ES) Nr. 1006/2011 (2011. gada 27. septembris) (
OV 2011, L 282, 1. lpp.
, un labojums –
OV 2011, L 290, 6. lpp.
) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 927/2012 (2012. gada 9. oktobris) (
OV 2012, L 304, 1. lpp.
).
Šis lūgums tika iesniegts saistībā ar strīdu starp
DHL Logistics (Slovakia)
spol. s r. o
. (turpmāk tekstā – “
DHL
”) un
Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky
(Slovākijas Republikas Finanšu pārvalde, turpmāk tekstā – “Finanšu pārvalde”) jautājumā par digitālo videokameru tarifu klasifikāciju.
Savienības tiesības
No Tiesai iesniegtajiem lietas materiāliem izriet, ka atbilstošās KN redakcijas, kas ir piemērojamas pamatlietas faktiem, ir 2009.–2012. gada redakcijas, kuras attiecīgi izriet no Regulām Nr. 1031/2008, Nr. 948/2009, Nr. 861/2010, Nr. 1006/2011, kā arī no Īstenošanas regulas Nr. 927/2012. KN noteikumi, kas norādīti pamatlietā, tomēr ir palikuši nemainīgi visās attiecīgajās KN versijās.
Vispārīgajos KN interpretācijas noteikumos, kas ietverti šīs nomenklatūras pirmās daļas I sadaļas A iedaļā, ir noteikts:
“[KN] preces klasificē pēc šādiem principiem.
1.
Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka atbilstoši pozīciju un iedaļu un nodaļu attiecīgajām piezīmēm, kā arī atbilstoši tālāk izklāstītajiem noteikumiem, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[..]
6.
Juridiski preču klasifikāciju pozīcijas apakšpozīcijās nosaka atbilstoši apakšpozīciju noteikumiem un piezīmēm, kā arī
mutatis mutandis
atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem, ievērojot, ka salīdzināmas ir tikai viena līmeņa apakšpozīcijas. Piemērojot šo noteikumu, ņem vērā arī atbilstīgo sadaļu un nodaļu piezīmes, ja vien konteksts nenosaka citādi.”
KN otrajā daļā “Muitas nodokļu saraksts” ietilpst XVI sadaļa “Mehānismi un mehāniskas ierīces; elektroiekārtas; to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi”.
3. piezīme, kura ir ietverta zem minētās sadaļas nosaukuma, ir formulēta šādi:
“Ja nav īpašu piebilžu, tad kombinētas mašīnas [ierīces] (kombaini), kas sastāv no divām vai vairākām vienā agregātā savienotām mašīnām [ierīcēm], kā arī citas mašīnas [ierīces], kas izpilda divas vai vairākas papildu vai alternatīvas funkcijas, klasificējamas atbilstīgi to galvenajai funkcijai.”
Minētajā KN sadaļā ir arī 85. nodaļa “Elektroierīces un elektroiekārtas, un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi”. Šajā nodaļā ietilpst šādas pozīcijas un apakšpozīcijas:
“8525
Radiofonijas vai televīzijas raidaparatūra, kas ietver vai neietver uztveršanas, skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru; televīzijas kameras, digitālās fotokameras un videokameras:
[..]
[..]
8525 80
– Televīzijas kameras, digitālās fotokameras un videokameras:
[..]
[..]
8525 80 30
– – Digitālās fotokameras
– – Videokameras:
8525 80 91
– – – kas spēj ierakstīt tikai ar televīzijas kameru uzņemtu skaņu un attēlus
8525 80 99
– – – citādi”
Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 254/2000 (2000. gada 31. janvāris) (
OV 2000, L 28, 16. lpp.
), 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu un 10. pantu Eiropas Komisija, kurai palīdz Muitas kodeksa komiteja, nosaka pasākumus attiecībā uz KN piemērošanu attiecībā uz preču klasifikāciju. Tieši uz pirmās no šīm normām pamata tika pieņemta Komisijas Regula (EK) Nr. 1231/2007 (2007. gada 19. oktobris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (
OV 2007, L 279, 3. lpp.
).
Regulas Nr. 1231/2007 pielikumā preces tiek klasificētas KN, tās aprakstot tajā esošās tabulas pirmajā slejā pēc atbilstoša [KN] koda šīs tabulas otrajā slejā, un tas tiek darīts atbilstoši šīs tabulas trešajā slejā norādītajam pamatojumam. Attiecībā uz apakšpozīcijām 85258030 un 85258091 šī tabula izskatās šādi:
“3. Digitālā fotokamera, kas ļauj uztvert un ierakstīt attēlus iekšējā uzglabāšanas ierīcē, kuras ietilpība ir 22 [mega baiti (MB)], vai atmiņas kartē ar ietilpību ne lielāku par 1 [giga baitu (GB)].
Kamera ir aprīkota ar 6 megapikseļu lādiņsaistes matricu (
CCD
) un šķidro kristālu ierīci (
LCD
) ar diagonālo izmēru 6,35 cm (2,5 collas), ko var lietot kā displeju attēlu iegūšanai vai kā ekrānu jau ierakstīto attēlu apskatīšanai.
Nekustīgu attēlu maksimālā izšķirtspēja ir 3680 × 2760 pikseļi.
Izmantojot šo augstāko izšķirtspēju un 1 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 290 nekustīgus attēlus. Izmantojot 640 × 480 pikseļu izšķirtspēju un 1 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 7550 nekustīgus attēlus.
Videoattēla maksimālā izšķirtspēja ir 640 × 480 pikseļi.
Izmantojot šo augstāko izšķirtspēju un 1 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 11 minūšu garu videosižetu pa 30 kadriem sekundē.
Kamera nenodrošina optiskās tālummaiņas funkciju videoieraksta laikā.
8525 80 30
Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo [KN] interpretācijas noteikumu, XVI [sa]daļas 3. piezīmi un KN kodu 8525, 8525 80 un 8525 80 30 aprakstu.
Kameru nevar klasificēt apakšpozīcijā 8525 80 11 vai 8525 80 19 kā televīzijas kameru, jo ar to var ierakstīt nekustīgus attēlus un videosižetu.
Ierīce var iegūt un ierakstīt ievērojamu skaitu augstvērtīgas kvalitātes nekustīgu attēlu.
Taču tā var iegūt un ierakstīt tikai tādu videosižetu, kura kvalitāte ir zemāka nekā 800 × 600 pikseļu, un tai nav tālummaiņas funkcijas videoieraksta laikā (skatīt apakšpozīcijas 8525 80 30 KN skaidrojumus).
Ņemot vērā XVI sadaļas 3. piezīmi, kameras galvenā funkcija ir nekustīgu attēlu iegūšana un ierakstīšana, tāpēc kamera jāklasificē kā digitālā fotokamera apakšpozīcijā 8525 80 30.
4. Kamera, kas ļauj uztvert un ierakstīt attēlus atmiņas kartē, kuras maksimālā ietilpība ir 1 GB.
Kamera ir aprīkota ar 6 megapikseļu lādiņsaistes matricu (
CCD
) un šķidro kristālu ierīci ar diagonālo izmēru 5,08 cm (2 collas), ko var lietot kā skatu meklētāju attēlu uztveršanai vai kā ekrānu jau ierakstīto attēlu apskatīšanai.
Nekustīgu attēlu maksimālā izšķirtspēja ir 3680 × 2760 pikseļi.
Izmantojot šo augstāko izšķirtspēju un 1 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt 300 nekustīgus attēlus. Izmantojot 640 × 480 pikseļu izšķirtspēju un 1 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 7750 nekustīgus attēlus.
Videoattēla maksimālā izšķirtspēja ir 640 × 480 pikseļi.
Izmantojot šo augstāko izšķirtspēju un 1 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 42 minūšu garu videosižetu pa 30 kadriem sekundē.
Kamera nodrošina optiskās tālummaiņas funkciju videoieraksta laikā.
8525 80 30
Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo [KN] interpretācijas noteikumu, XVI [sa]daļas 3. piezīmi un KN kodu 8525, 8525 80 un 8525 80 30 aprakstu.
Kameru nevar klasificēt apakšpozīcijā 8525 80 11 vai 8525 80 19 kā televīzijas kameru, jo ar to var ierakstīt nekustīgus attēlus un videosižetu.
Ierīce var uztvert un ierakstīt ievērojamu skaitu augstvērtīgas kvalitātes nekustīgu attēlu.
Kaut gan ierīce ir projektēta kā videokamera, kurai ir tālummaiņas funkcija videoieraksta laikā, un ar to var ierakstīt līdz pat 42 minūšu garu videosižetu, izmantojot 640 × 480 pikseļu izšķirtspēju, videosižeta uzņemšanai ir sekundāra funkcija, jo ierīce var iegūt un ierakstīt tikai tādu videosižetu, kura kvalitāte ir zemāka nekā 800 × 600 pikseļi (skatīt apakšpozīcijas 8525 80 30KN skaidrojumus).
Ņemot vērā XVI sadaļas 3. piezīmi, kameras galvenā funkcija ir nekustīgu attēlu iegūšana un ierakstīšana, tāpēc kamera jāklasificē kā digitālā fotokamera apakšpozīcijā 8525 80 30.
5. Ciparu videokamera, kas ļauj iegūt un ierakstīt attēlus atmiņas kartē, kuras maksimālā ietilpība ir 2 GB.
Kamera ir aprīkota ar 5 megapikseļu lādiņsaistes matricu (
CCD
) un organisko gaismas diožu (
OLED
) ierīci ar diagonālo izmēru 5,59 cm (2,2 collas), ko var lietot kā skatu meklētāju attēlu iegūšanai vai kā ekrānu jau ierakstīto attēlu apskatīšanai.
Tā ir aprīkota ar mikrofona ieeju un audio/video izeju.
Videoattēla maksimālā izšķirtspēja ir 1280 × 720 pikseļi.
Izmantojot šo augstāko izšķirtspēju un 2 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 42 minūšu garu videosižetu pa 30 kadriem sekundē. Izmantojot 640 × 480 pikseļu izšķirtspēju un 2 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt 2 stundu garu videosižetu pa 30 kadriem sekundē.
Nekustīgu attēlu maksimālā izšķirtspēja ir 3680 × 2760 pikseļi.
Izmantojot šo augstāko izšķirtspēju un 2 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 600 nekustīgus attēlus. Izmantojot 640 × 480 pikseļu izšķirtspēju un 2 GB atmiņas karti, tā spēj ierakstīt aptuveni 15 500 nekustīgus attēlus.
Kamera nodrošina optiskās tālummaiņas funkciju videoieraksta laikā.
8525 80 91
Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo [KN] interpretācijas noteikumu, XVI [sa]daļas 3. piezīmi un KN kodu 8525, 8525 80 un 8525 80 91 aprakstu.
Kameru nevar klasificēt apakšpozīcijā 8525 80 11 vai 8525 80 19 kā televīzijas kameru, jo ar to var ierakstīt nekustīgus attēlus un videosižetu.
Ņemot vērā XVI sadaļas 3. piezīmi, kameras galvenā funkcija ir videosižeta iegūšana un ierakstīšana, tāpēc ka tā var ierakstīt aptuveni 42 minūšu garu videosižetu, izmantojot 1280 × 720 pikseļu izšķirtspēju pa 30 kadriem sekundē, kas ir augstākas kvalitātes nekā 800 × 600 pikseļi. Turklāt kamera nodrošina optiskās tālummaiņas funkciju videoieraksta laikā (skatīt apakšpozīciju 8525 80 91 un 8525 80 99 KN skaidrojumus).
Ierīce spēj ierakstīt tikai skaņu un video, kas uzņemti ar televīzijas kameru, tāpēc to klasificē kā videokameru apakšpozīcijā 8525 80 91.”
Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumi (
OV 2011, C 137, 1. lpp.
) attiecas uz KN redakcijā, kas izriet no Regulas Nr. 861/2010 (turpmāk tekstā – “KN skaidrojumi”). Tie tomēr ir nozīmīgi pamatlietā, jo, kā izriet no šī sprieduma 3. punkta, KN pozīcijas 8525, kā arī apakšpozīciju 85258030 un 85258091 redakcija ir palikusi nemainīga pēc grozījumiem šajā nomenklatūrā ar Regulu Nr. 1006/2011, kā arī ar Īstenošanas regulu Nr. 927/2012. KN skaidrojumi attiecībā uz šīm pozīcijām un apakšpozīcijām ir formulēti šādi:
“8525
Radiofonijas vai televīzijas raidaparatūra, kas ietver vai neietver uztveršanas, skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru; televīzijas kameras, digitālās fotokameras un videokameras
[..]
[..]
[..]
8525 80 30
Digitālās fotokameras
Ar šajā apakšpozīcijā ietvertajām digitālajām fotokamerām nekustīgu attēlu vienmēr iespējams saglabāt gan iekšējā atmiņā, gan maināmā datu nesējā.
Lielākā daļa šajā apakšpozīcijā minēto kameru projektētas kā tradicionāli fotoaparāti, un tām nav atvāžama skatu meklētāja.
Šīm kamerām var būt arī videoieraksta funkcija, kas ļauj uzņemt videosižetu.
Kameras tiek klasificētas šajā apakšpozīcijā, ja vien tās nespēj, izmantojot maksimālo uzglabājamo datu ietilpību, ierakstīt atsevišķu vismaz 30 minūšu garu videosižetu, kura ieraksta kvalitāte ir 800 × 600 pikseļi (vai vairāk) pa 23 kadriem sekundē (vai vairāk).
Salīdzinot ar apakšpozīcijās 8525 80 91 un 8525 80 99 minētajām videokamerām, daudzas digitālās fotokameras (ja tās izmanto kā videokameras) nenodrošina optiskās tālummaiņas funkciju videoieraksta laikā. Neatkarīgi no atmiņas apjoma dažu veidu kameras pēc noteikta laikposma automātiski pārtrauc videoierakstu.
8525 80 91
un
8525 80 99
Videokameras
Ar šajās apakšpozīcijās ietvertajām videokamerām videosižetus vienmēr iespējams ierakstīt gan iekšējā atmiņā, gan maināmā datu nesējā.
Kopumā šajās apakšpozīcijās minēto digitālo videokameru konstrukcija ir atšķirīga no apakšpozīcijā 8525 80 30 iekļautajām digitālajām fotokamerām. Tām parasti ir atvāžams skatu meklētājs, un tās bieži ir aprīkotas kopā ar tālvadību. Tām visām ir optiskās tālummaiņas funkcija videoieraksta laikā.
Šīm digitālajām videokamerām var būt nekustīga attēla saglabāšanas funkcija.
Digitālās fotokameras netiek klasificētas šajās apakšpozīcijās, ja tās nespēj, izmantojot maksimālo uzglabājamo datu ietilpību, ierakstīt atsevišķu vismaz 30 minūšu garu videosižetu, kura ieraksta kvalitāte ir 800 × 600 pikseļi (vai vairāk) pa 23 kadriem sekundē (vai vairāk).”
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
No Tiesas rīcībā esošajiem lietas materiāliem izriet, ka laikā no 2009. gada līdz 2012. gadam
DHL
importēja preces, kas muitas rakstveida deklarācijā tika identificētas kā “digitālās videokameras” (turpmāk tekstā – “attiecīgās preces”), kuras ir KN apakšpozīcijā 85258091 – kas attiecas uz “videokamerām, ar kurām var ierakstīt tikai skaņu un ar televīzijas kameru uzņemtus attēlus”, un kam piemērojama muitas nodeva 4,9 % apmērā.
2012. gada 13. novembrī
DHL
vērsās
Colný úrad Trnava
(Trnavas Muitas pārvalde, Slovākija) (turpmāk tekstā – “Muitas pārvalde”) ar 35 pieteikumiem par ievedmuitas nodevas atmaksāšanu, kas tai ir noteikta maksāt ar lēmumiem muitas procedūrā, norādot, ka attiecīgās preces esot bijis jāklasificē KN apakšpozīcijā 85258030 kā “digitālās fotokameras” un jāpiemēro ievedmuitas nodeva nulles apmērā.
Tā kā Muitas pārvalde noraidīja šos pieteikumus,
DHL
to pārsūdzēja Finanšu pārvaldē.
Ar 2017. gada 5. jūnija lēmumu šī valsts iestāde noraidīja pārsūdzību un tātad apstiprināja Muitas pārvaldes lēmumus. Tad
DHL
iesniedza prasību atcelt šo Finanšu pārvaldes lēmumu iesniedzējtiesā –
Krajský súd v Trnave
(Trnavas apgabaltiesa, Slovākija).
Šī tiesa norāda, ka attiecīgās preces ir ierīces, kuras kombinē vairākas funkcijas. Ar tām var, pirmkārt, izveidot vairāk nekā 30 minūšu garu nepārtrauktu videoierakstu ar izšķirtspējas kvalitāti 720 × 576 pikseļi pa 50 kadriem sekundē, un tā izveides laikā lietotājs var aktivizēt tālummaiņas funkciju. Otrkārt, šīs ierīces arī ļauj iegūt un ierakstīt nekustīgus attēlus ar izšķirtspējas kvalitāti 800 x 600 pikseļu, kas ir 1600 × 1200 pikseļu konkrētas sērijas modeļiem. Iesniedzējtiesa arī norāda, ka videosižetu un nekustīgu attēlu ieraksti tiek glabāti atmiņas kartē.
Iesniedzējtiesa uzskata, ka, lai noteiktu attiecīgās preces tarifu klasifikāciju, ir jāvadās no KN vispārīgajiem interpretācijas noteikumiem, tos lasot kopā ar šo noteikumu XVI sadaļas piezīmēm un it īpaši ar 3. piezīmi, kas attiecīgi ir pieminēta šī sprieduma 4., 5. un 6. punktā. Tādējādi runa ir par šīs preces raksturojošās galvenās funkcijas noteikšanu, ņemot vērā atbilstīgās KN apakšpozīcijas un piezīmes.
Taču starp pamatlietas pusēm ir nevienprātīga tieši par to, kāda ir attiecīgo preču galvenā funkcija.
DHL
būtībā uzskata, ka šīs preces, tā kā tās ļauj iegūt un ierakstīt videosižetus ar maksimālo attēla izšķirtspējas kvalitāti 720 × 576 pikseļi – kas ir zemāka izšķirtspējas kvalitāte par Regulas Nr. 1231/2007 pielikumā prasīto, lai tās varētu klasificēt KN apakšpozīcijā 85258091 –, ir “digitālās fotokameras”, kuras pieder pie šīs nomenklatūras apakšpozīcijas 85258030, ievērojot, ka to galvenā funkcija ir iegūt un ierakstīt nekustīgus attēlus.
Savas nostājas pamatojumam
DHL
it īpaši norāda, ka pēc dažādās dalībvalstīs šīm pašām precēm izsniegtām “saistošām izziņām par tarifu”, proti, tostarp Nīderlandē, Apvienotajā Karalistē un Francijā, attiecīgās preces būtu jākvalificē KN apakšpozīcijā 85258030 kā “digitālās fotokameras”.
Finanšu pārvalde uzskata, ka attiecīgās preces rada nekustīgus attēlus ar zemas izšķirtspējas kvalitāti, proti, tikai 1600 × 1200 pikseļu, kas ir 800 × 600 pikseļu konkrētu sēriju modeļos. Tātad nevar apgalvot, ka galvenā funkcija ir nekustīgu attēlu iegūšana un ierakstīšana. Tātad šīs preces esot jāklasificē kā “videokameras”, kas pieder pie KN apakšpozīcijas 85258091. Turklāt vienīgais šo preču izpildītais kritērijs, lai tās varētu klasificēt KN apakšpozīcijā 85258030 kā “digitālās fotokameras”, esot izšķirtspējas kvalitāte – zemāka par 800 × 600 pikseļiem, kad ierīce tiek izmantota videosižetu iegūšanai un ierakstīšanai.
Iesniedzējtiesa uzskata, ka attiecīgās preces atbilst – izņemot vienu kritēriju, proti, to, kas attiecas uz attēla izšķirtspējas kvalitāti, kad ierīce tiek izmantota videosižetu iegūšanai un ierakstīšanai, – visiem citiem kritērijiem, kas to ļauj klasificēt KN apakšpozīcijā 85258091 kā “videokameru”. To pasakot, KN skaidrojumos šis kritērijs tomēr tiek uzskatīts par pamatkritēriju, lai minētās preces varētu klasificēt šīs nomenklatūras apakšpozīcijā 85258030 kā “digitālās fotokameras”.
Šādos apstākļos
Krajský súd v Trnave
(Trnavas apgabaltiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai [..] [KN] apakšpozīcija 85258091 [..] ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā apakšpozīcijā var tikt klasificētas tādas preces kā digitālās videokameras (aplūkotas pamatlietā), kaut gan tās ļauj iegūt un ierakstīt videosižetu tikai ar izšķirtspējas kvalitāti, kas zemāka nekā 800 × 600 pikseļu, un precīzāk – 720 × 576 pikseļi, un šo preču otra funkcija – nekustīgu attēlu iegūšana un ierakstīšana – ir ierobežota līdz nekustīgu attēlu izšķirtspējas kvalitātei 1600 × 1200 pikseļu (1,92 megapikseļi)?”
Par prejudiciālo jautājumu
Ar savu jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai KN ir jāinterpretē tādējādi, ka tās apakšpozīcijā 85258091 kā “videokameras” ir ietveramas digitālās videokameras ar dubultu funkciju, proti, kas vienlaikus ļauj iegūt un ierakstīt nekustīgus attēlus un videosižetus, lai gan attiecībā uz videosižetiem šīs kameras ļauj iegūt un ierakstīt tikai tādus sižetus, kuru vidējā attēla izšķirtspējas kvalitāte ir zemāka par 800 × 600 pikseļiem.
Vispirms ir jāuzsver, ka tad, ja Tiesā ir iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums drīzāk ir valsts tiesai izskaidrot kritērijus, kuru pielietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, īpaši tādēļ, ka Tiesas rīcībā nav visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas. Tādējādi šķiet, ka valsts tiesa katrā ziņā ir labākā pozīcijā, lai veiktu šo klasifikāciju (šajā ziņā skat. spriedumus, 2006. gada 16. februāris, Proxxon,
C‑500/04
,
EU:C:2006:111
,
23.
punkts; 2012. gada 22. novembris, Digitalnet u.c.,
C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11
,
EU:C:2012:745
,
61.
punkts, kā arī rīkojumu, 2014. gada 22. oktobris, Mineralquelle Zurzach,
C‑139/14
,
EU:C:2014:2313
,
28.
punkts).
Pirmkārt, jāatgādina, ka no Tiesas pastāvīgās judikatūras izriet – tiesiskās drošības interesēs un lai būtu vieglāk veikt pārbaudes, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā parasti ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas ir norādītas KN pozīcijas aprakstā un tās sadaļas vai nodaļas piezīmēs (spriedumi, 2000. gada 26. septembris, Eru Portuguesa,
C‑42/99
,
EU:C:2000:501
,
13.
punkts, kā arī 2015. gada 5. marts, Vario Tek,
C‑178/14
, nav publicēts,
EU:C:2015:152
,
21.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Otrkārt, Tiesa ir arī nospriedusi, ka produkta galamērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ciktāl tas minētajam izstrādājumam ir raksturīgs, un šo raksturīgumu var novērtēt, ievērojot tā objektīvās iezīmes un īpatnības (spriedums, 2019. gada 15. maijs, Korado,
C‑306/18
,
EU:C:2019:414
,
37.
punkts un tajā minētā judikatūra). Kā viens no būtiskajiem apstākļiem ir jāizvērtē gan lietojums, kādam aplūkoto izstrādājumu ir paredzējis ražotājs, kā arī tā lietošanas kārtība un vieta (spriedums, 2019. gada 2. maijs, Onlineshop,
C‑268/18
,
EU:C:2019:353
,
29.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Treškārt, izstrādājuma tarifu klasifikācija ir jāveic, ņemot vērā tā galveno funkciju. Tā KN otrās daļas XVI sadaļas 3. piezīmē tostarp ir paredzēts, ka ierīce, kas izpilda vairākas funkcijas, ir klasificējama atbilstīgi tās galvenajai funkcijai, kas to raksturo (spriedums, 2015. gada 11. jūnijs, Amazon EU,
C‑58/14
,
EU:C:2015:385
,
23.
punkts). Šajā ziņā Tiesa precizēja, ka ir jāņem vērā tas, kas patērētājam šķiet esam galvenā funkcija vai papildu funkcija (spriedums, 2019. gada 2. maijs, Onlineshop,
C‑268/18
,
EU:C:2019:353
,
31.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Attiecībā uz konkrētajām precēm no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka tām ir dubulta funkcija, proti, tās iegūst un ieraksta vienlaikus nekustīgus attēlus un videosižetus.
Jānorāda – tāpat kā to dara Slovākijas valdība un Komisija savos rakstveida apsvērumos –, ka, ievērojot šo preču tehniskās īpašības, šķiet, ka to galvenā funkcija ir iegūt un ierakstīt videosižetus, tādējādi tās esot jāklasificē KN apakšpozīcijā 85258091 kā “videokameras”, kas jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Proti, no Tiesas rīcībā esošajiem lietas materiāliem izriet, ka, pirmkārt, lai gan iegūto un ierakstīto nekustīgo attēlu izšķirtspēja ir salīdzinoši zema, proti, 1600 × 1200 pikseļu un konkrētu modeļu sērijām – 800 × 600 pikseļu, iegūto un ierakstīto videosižetu izšķirtspēja, proti, 720 × 576 pikseļi, kā arī attēlu iegūšanas ātrums, proti, 50 kadri sekundē, atbilst
DVD
standartam. Otrkārt, minēto preču tehniskās īpašības, it īpaši to forma un to atvāžamais skatu meklētājs, tām piešķir videokameras, nevis digitālo fotoaparātu izskatu. Treškārt, visas attiecīgās preces tika piedāvātas pārdošanā kā digitālās videokameras ar galveno funkciju – videosižetu iegūšana un ierakstīšana. Ceturtkārt, šķiet, ka pats ražotājs šīs preces to lietošanas instrukcijās ir pasniedzis kā digitālās videokameras to personu mērķauditorijai, kuras videosižetus veido publicēšanai
YouTube
.
Turklāt Slovākijas valdība un Komisija pareizi savos rakstveida apsvērumos uzsver – tas, ka attiecīgās preces neatbilst KN skaidrojumos esošajam parametram par ieraksta kvalitāti, lai tās varētu klasificēt šīs nomenklatūras apakšpozīcijā 85258091 kā “videokameras”, proti, ka ar tām nevar ierakstīt videosižetus vismaz 800 × 600 pikseļu attēla izšķirtspējas kvalitātē, tomēr nenozīmē, ka šīs preces būtu automātiski jāklasificē KN apakšpozīcijā 85258030 kā “digitālās fotokameras”.
Šajā ziņā jāatgādina, pirmkārt, ka KN skaidrojumi, lai gan tie būtiski palīdz dažādu tarifu pozīciju apjoma interpretācijā, nav juridiski saistoši (šajā ziņā skat. spriedumus, 2018. gada 6. septembris, Kreyenhop & Kluge,
C‑471/17
,
EU:C:2018:681
,
38.
punkts un tajā minētā judikatūra, kā arī 2019. gada 16. maijs, Estron,
C‑138/18
,
EU:C:2019:419
,
57.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Otrkārt, šāds apstāklis neietekmē attiecīgo preču galveno funkciju, kas tiek noteikta pēc to objektīvām pazīmēm.
Visbeidzot, tā kā iesniedzējtiesa norāda, ka starp pamatlietas pusēm nav vienprātības par to, vai attiecīgās preces ir digitālās fotokameras vai digitālās videokameras (videokameras) Regulas Nr. 1231/2007 pielikuma izpratnē, no Tiesas judikatūras izriet, ka, pirmkārt, Komisija šādu klasifikācijas regulu pieņem, ja atsevišķas preces klasifikācija KN var radīt grūtības vai var būt strīdus priekšmets un, otrkārt, ja šādai regulai ir vispārējs raksturs, tā kā tā ir piemērojama ne tikai konkrētam komersantam, bet arī visām precēm, kas ir identiskas tai precei, kura ir bijusi šīs klasifikācijas priekšmets (spriedums, 2009. gada 19. februāris, Kamino International Logistics,
C‑376/07
,
EU:C:2009:105
,
63.
punkts).
Taču, kā pareizi uzsver Slovākijas valdība un Komisija savos rakstveida apsvērumos, preces, kuras ir bijušas Regulas Nr. 1231/2007 klasifikācijas priekšmets, tādas kā šīs regulas pielikumā esošās tabulas 3.–5. punktā norādītās, nav identiskas attiecīgajām precēm. Proti, šajos noteikumos minētās digitālās fotokameras atšķiras no attiecīgajām precēm it īpaši ar to, ka tās ļauj ierakstīt, pirmkārt, nekustīgus attēlus augstākā kvalitātē un, otrkārt, videosižetus zemākā kvalitātē pa 30 kadriem sekundē, bet attiecīgās preces ļauj ierakstīt video pa 50 kadriem sekundē.
Protams, no Tiesas judikatūras izriet, ka klasifikācijas regulas piemērošana pēc analoģijas produktiem, kas ir analoģiski šajā regulā paredzētajiem, sekmē saskanīgu KN interpretāciju, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret komersantiem (spriedums, 2004. gada 4. marts, Krings,
C‑130/02
,
EU:C:2004:122
,
35.
punkts).
Tomēr šāda piemērošana pēc analoģijas nav nedz nepieciešama, nedz iespējama, ja Tiesa, atbildot uz prejudiciālu jautājumu, ir sniegusi iesniedzējtiesai visus nepieciešamos elementus izstrādājuma klasificēšanai atbilstošajā KN pozīcijā (spriedums, 2018. gada 12. aprīlis, Medtronic,
C‑227/17
,
EU:C:2018:247
,
59.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka KN ir jāinterpretē tādējādi, ka tās apakšpozīcijā 85258091 kā “videokameras” ir ietveramas digitālās videokameras ar dubultu funkciju, proti – vienlaikus iegūt un ierakstīt gan nekustīgus attēlus, gan videosižetus, lai gan attiecībā uz videosižetiem kameras ļauj iegūt un ierakstīt tikai sižetus ar attēla izšķirtspēju līdz 800 × 600 pikseļu, un šo digitālo videokameru galvenā funkcija ir iegūt un ierakstīt šādus sižetus, kas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Par tiesāšanās izdevumiem
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.

Ar šādu pamatojumu Tiesa (septītā palāta) nospriež:

Kombinētā nomenklatūra, kas ietverta I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu redakcijās, kas secīgi izriet no Komisijas Regulas (EK) Nr. 1031/2008 (2008. gada 19. septembris), Komisijas Regulas (EK) Nr. 948/2009 (2009. gada 30. septembris), Komisijas Regulas (ES) Nr. 861/2010 (2010. gada 5. oktobris), Komisijas Regulas (ES) Nr. 1006/2011 (2011. gada 27. septembris) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 927/2012 (2012. gada 9. oktobris), ir jāinterpretē tādējādi, ka tās apakšpozīcijā 85258091 kā “videokameras” ir ietveramas digitālās videokameras ar dubultu funkciju, proti – vienlaikus iegūt un ierakstīt gan nekustīgus attēlus, gan videosižetus, lai gan attiecībā uz videosižetiem šīs kameras ļauj iegūt un ierakstīt tikai sižetus ar attēla izšķirtspēju līdz 800 × 600 pikseļu, un šo digitālo videokameru galvenā funkcija ir iegūt un ierakstīt šādus sižetus, kas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.

[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – slovāku.