CELEX: 62017CJ0014
Ennakkoratkaisupyyntö
Julkiset hankinnat
Direktiivi 2004/17/EY
34 artikla
Linja-autojen ja johdinautojen varaosien toimittaminen
Tekniset eritelmät
Vastaavat tuotteet
Mahdollisuus osoittaa vastaavuus hankintasopimuksen sopimuspuolen valinnan jälkeen

Ennakkoratkaisupyyntö koskee vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31.3.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (
EUVL 2004, L 134, s. 1
) 34 artiklan tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat yhtäältä VAR Srl ja Azienda Trasporti Milanesi (jäljempänä ATM) ja toisaalta Iveco Orecchia SpA ja joka koskee IVECO-merkkisiin linja-autoihin ja johdinautoihin alkuperäisten varaosien ja vastaavien osien toimittamista koskevan hankintasopimuksen sopimuspuolen valintaa.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin lainsäädäntö
Direktiivin 2004/17 johdanto-osan 42 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”Hankintayksiköiden laatimien teknisten eritelmien olisi oltava sellaisia, että julkiset hankinnat avautuvat kilpailulle. Sen vuoksi olisi oltava mahdollista esittää tarjouksia, jotka perustuvat erilaisiin teknisiin ratkaisuihin. Tekniset eritelmät olisi tätä varten voitava laatia toiminnallisen suorituskyvyn ja toiminnallisten vaatimusten mukaisesti ja, jos viitataan eurooppalaiseen standardiin tai sellaisen puuttuessa kansalliseen standardiin, hankintayksiköiden olisi otettava huomioon muihin vastaaviin ratkaisuihin perustuvat tarjoukset, jotka täyttävät hankintayksiköiden vaatimukset ja jotka vastaavat turvallisuusvaatimuksia. Tarjoajien olisi vastaavuuden osoittamiseksi voitava esittää mitä hyvänsä selvitystä. Jos hankintayksiköt katsovat, että vastaavuutta ei tietyssä tapauksessa ole, niiden olisi voitava perustella asiaa koskeva päätöksensä. – –”
Kyseisen direktiivin 10 artiklassa, jonka otsikkona on ”Hankintasopimusten teossa noudatettavat periaatteet”, säädetään seuraavaa:
”Hankintayksiköiden on kohdeltava taloudellisia toimijoita yhdenvertaisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti.”
Kyseisen direktiivin 34 artiklassa, jonka otsikko on ”Tekniset eritelmät”, säädetään seuraavaa:
”1.   Liitteessä XXI olevassa 1 kohdassa määritellyt tekniset eritelmät on esitettävä hankintasopimusasiakirjoissa, kuten hankintailmoituksessa, tarjouspyyntöasiakirjoissa tai täydentävissä asiakirjoissa. Nämä tekniset eritelmät olisi aina mahdollisuuksien mukaan määriteltävä niin, että voidaan ottaa huomioon vammaisia henkilöitä koskevat saavutettavuusnäkökohdat tai suunnittelua koskevat vaatimukset kaikkia käyttäjiä ajatellen.
2.   Teknisten eritelmien on annettava tarjoajille yhtäläiset mahdollisuudet eivätkä ne saa haitata perusteettomasti julkisten hankintojen avaamista kilpailulle.
3.   Rajoittamatta pakottavien kansallisten teknisten sääntöjen soveltamista, mikäli ne ovat [unionin] oikeuden mukaisia, tekniset eritelmät on laadittava:
a)
viittaamalla joko liitteessä XXI määriteltyihin eritelmiin ja seuraavassa luetellussa tärkeysjärjestyksessä: kansallisiin standardeihin, joilla saatetaan voimaan eurooppalaisia standardeja, eurooppalaisiin teknisiin hyväksyntöihin, yhteisiin teknisiin eritelmiin, kansainvälisiin standardeihin, muihin eurooppalaisten standardointielinten laatimiin teknisiin viitteisiin, tai jos näitä ei ole, kansallisiin standardeihin tai kansallisiin teknisiin hyväksyntöihin tai kansalliseen suunnitteluun, laskentaan ja rakennusurakoiden toteuttamiseen sekä tuotteiden käyttöön liittyviin teknisiin eritelmiin. Jokaiseen viittaukseen liitetään ilmaisu ’tai vastaava’; tai
b)
suorituskyvyn tai toiminnallisten vaatimusten perusteella, jolloin viimeksi mainittuihin voidaan sisällyttää ympäristöominaisuuksia. Tällaisten tekijöiden on kuitenkin oltava riittävän täsmällisiä, jotta tarjoajat pystyvät niiden pohjalta määrittämään hankintasopimuksen kohteen ja hankintayksiköt tekemään kyseisen hankintasopimuksen; tai
c)
edellä b alakohdassa mainittujen suorituskyvyn tai toiminnallisten vaatimusten perusteella viittaamalla suorituskykyä tai toiminnallisten vaatimusten mukaisuutta koskevana olettamana a alakohdassa tarkoitettuihin eritelmiin; tai
d)
viittaamalla a alakohdassa mainittuihin eritelmiin tiettyjen ominaisuuksien osalta ja b alakohdassa mainittuun suorituskykyyn tai toiminnallisiin vaatimuksiin muiden ominaisuuksien osalta.
4.   Kun hankintayksiköt käyttävät mahdollisuutta viitata 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin eritelmiin, ne eivät saa hylätä tarjousta sillä perusteella, että tarjotut tuotteet ja palvelut eivät ole niiden eritelmien mukaisia, joihin yksiköt ovat viitanneet, jos tarjoaja osoittaa tarjouksessaan millä tahansa tarkoitukseen soveltuvalla ja hankintayksikköä tyydyttävällä tavalla, että sen ehdottamat ratkaisut täyttävät vastaavalla tavalla teknisissä eritelmissä määritetyt vaatimukset.
Tarkoitukseen soveltuvana tapana voidaan pitää esimerkiksi valmistajan teknisiä asiakirjoja tai tunnustetun laitoksen laatimaa testausraporttia.
5.   Kun hankintayksiköt käyttävät 3 kohdassa säädettyä mahdollisuutta laatia eritelmät suorituskyvyn tai toiminnallisten vaatimusten perusteella, ne eivät saa hylätä tarjousta tuotteista, palveluista tai rakennusurakoista, jotka ovat kansallisesti voimaan saatetun eurooppalaisen standardin, eurooppalaisen teknisen hyväksynnän, yhteisen teknisen eritelmän, kansainvälisen standardin tai eurooppalaisen standardointielimen laatiman teknisen viitteen mukaisia, jos nämä eritelmät koskevat suorituskykyä tai toiminnallisia vaatimuksia, joita yksiköt ovat vaatineet.
Tarjoajan on osoitettava tarjouksessaan millä tahansa tarkoitukseen soveltuvalla ja hankintayksikköä tyydyttävällä tavalla, että standardin mukainen tuote, palvelu tai rakennusurakka täyttää hankintayksikön suorituskykyä koskevat tai toiminnalliset vaatimukset.
Tarkoitukseen soveltuvana tapana voidaan pitää esimerkiksi valmistajan teknisiä asiakirjoja tai tunnustetun laitoksen laatimaa testausraporttia.
– –
7.   Tässä artiklassa tarkoitetaan ’tunnustetuilla laitoksilla’ testaus- ja kalibrointilaboratorioita sekä sertifiointi- ja tarkastuselimiä, jotka noudattavat sovellettavia eurooppalaisia standardeja.
Hankintayksiköiden on hyväksyttävä muissa jäsenvaltioissa olevien tunnustettujen laitosten antamat todistukset.
8.   Ellei se ole perusteltua hankintasopimuksen kohteen vuoksi, teknisissä eritelmissä ei saa mainita tiettyä valmistajaa, alkuperää tai erityistä menetelmää eikä viitata tavaramerkkiin, patenttiin tai tyyppiin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta vaikuttaisi hyödyttävästi tai poissulkevasti tiettyihin yrityksiin tai tiettyihin tuotteisiin. Maininta tai viittaus on poikkeuksellisesti sallittu siinä tapauksessa, että hankintasopimuksen kohdetta ei ole mahdollista riittävän täsmällisesti ja täysin selvästi kuvata 3 ja 4 kohtaa soveltamalla. Tällaiseen mainintaan tai viittaukseen on liitettävä ilmaisu ’tai vastaava’.”
Direktiivin 2004/17 49 artiklan, jonka otsikko on ”Tiedottaminen kelpuuttamista hakeneille, ehdokkaille ja tarjoajille”, 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa säädetään seuraavaa:
”Hankintayksiköiden on asianomaisen osapuolen pyynnöstä ilmoitettava mahdollisimman nopeasti:
– –
–
jokaiselle hylätylle tarjoajalle seikat, joiden perusteella asianomaisen tarjous on hylätty, sekä 34 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa seikat, joiden perusteella hankintayksiköt ovat päättäneet, että vastaavuutta ei ole tai että rakennusurakat, tavarantoimitukset tai palvelut eivät täytä suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia”.
Mainitun direktiivin 51 artiklan, jonka otsikko on ”Yleiset säännökset”, 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Hankintayksiköiden on tarkistettava, että näin valittujen tarjoajien esittämät tarjoukset ovat tarjouksiin sovellettavien sääntöjen ja vaatimusten mukaisia, ja tehtävä hankintasopimus 55 ja 57 artiklassa säädettyjen perusteiden mukaisesti.”
Italian lainsäädäntö
Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia palvelu- ja tavarahankintoja koskevista sopimuksista direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY täytäntöön panemiseksi annetusta koodeksista 12.4.2006 annetun asetuksen nro 163, sellaisena kuin se oli voimassa pääasian tosiseikkojen tapahtumahetkellä (decreto legislativo n. 163 – Codice dei contratti pubblici relativi a lavori, servizi e forniture in attuazione delle direttive 2004/17/CE e 2004/18/CE; GURI nro 100, 2.5.2006; jäljempänä asetus nro 163/2006), 68 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1.   Liitteessä VIII olevassa 1 kohdassa määritellyt tekniset eritelmät on esitettävä hankintasopimusasiakirjoissa, kuten hankintailmoituksessa, tarjouspyyntöasiakirjoissa tai täydentävissä asiakirjoissa. Nämä tekniset eritelmät on aina mahdollisuuksien mukaan määriteltävä niin, että voidaan ottaa huomioon vammaisia henkilöitä koskevat saavutettavuusnäkökohdat tai suunnittelua koskevat vaatimukset kaikkia käyttäjiä ajatellen ja ympäristönsuojelu.
2.   Teknisten eritelmien on annettava tarjoajille yhtäläiset mahdollisuudet eivätkä ne saa haitata perusteettomasti julkisten hankintojen avaamista kilpailulle.
3.   Rajoittamatta pakottavien kansallisten teknisten sääntöjen soveltamista, siltä osin kuin ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia, tekniset eritelmät on laadittava:
a)
viittaamalla joko liitteessä VIII määriteltyihin eritelmiin ja seuraavassa luetellussa tärkeysjärjestyksessä: kansallisiin standardeihin, joilla saatetaan voimaan eurooppalaisia standardeja, eurooppalaisiin teknisiin hyväksyntöihin, yhteisiin teknisiin eritelmiin, kansainvälisiin standardeihin, muihin eurooppalaisten standardointielinten laatimiin teknisiin viitteisiin, tai jos näitä ei ole, kansallisiin standardeihin tai kansallisiin teknisiin hyväksyntöihin tai kansalliseen suunnitteluun, laskentaan ja rakennusurakoiden toteuttamiseen sekä tuotteiden käyttöön liittyviin teknisiin eritelmiin. Jokaiseen viittaukseen liitetään ilmaisu ’tai vastaava’; tai
– –
4.   Kun hankintayksiköt käyttävät mahdollisuutta viitata 3 momentin a kohdassa tarkoitettuihin eritelmiin, ne eivät saa hylätä tarjousta sillä perusteella, että tarjotut tuotteet ja palvelut eivät ole niiden eritelmien mukaisia, joihin yksiköt ovat viitanneet, jos tarjoaja osoittaa tarjouksessaan millä tahansa tarkoitukseen soveltuvalla ja hankintayksikköä tyydyttävällä tavalla, että sen ehdottamat ratkaisut täyttävät vastaavalla tavalla teknisissä eritelmissä määritetyt vaatimukset.
5.   Tarkoitukseen soveltuvana tapana voidaan pitää valmistajan teknisiä asiakirjoja tai tunnustetun laitoksen laatimaa testausraporttia.
6.   Taloudellinen toimija, joka ehdottaa ratkaisuja, jotka vastaavat vastaavissa teknisissä eritelmissä määritettyjä vaatimuksia, antaa tästä erillisen ilmoituksen ja liittää sen tarjoukseensa.
– –
13.   Ellei se ole perusteltua hankintasopimuksen kohteen vuoksi, teknisissä eritelmissä ei saa mainita tiettyä valmistajaa, alkuperää tai erityistä menetelmää eikä viitata tavaramerkkiin, patenttiin tai tyyppiin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta vaikuttaisi hyödyttävästi tai poissulkevasti tiettyihin yrityksiin tai tiettyihin tuotteisiin. Maininta tai viittaus on poikkeuksellisesti sallittu siinä tapauksessa, että hankintasopimuksen kohdetta ei ole mahdollista riittävän täsmällisesti ja täysin selvästi kuvata 3 ja 4 momenttia soveltamalla, ja että tällaiseen mainintaan tai viittaukseen on liitetty ilmaisu ’tai vastaava’.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
ATM käynnisti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 25.2.2015 julkaistulla hankintailmoituksella avoimen tarjouspyyntömenettelyn ”IVECO-merkkisiin linja-autoihin ja johdinautoihin hankittavien alkuperäisten varaosien ja/tai ensiasennusosien ja/tai vastaavien osien toimittamista koskevan hankintasopimuksen tekemiseksi”.
Hankinnan arvioitu arvonlisäveroton arvo oli 3350000 euroa. Tarjousten arvioinnissa tuli käyttää kriteerinä alhaisinta hintaa, ja ensimmäisten tarjousten jälkeen oli mahdollisuus kilpailuttaa hankinta uudelleen siten, että uuden kilpailutuksen pohjana oli paras esitetty tarjous.
Toimitettavat varaosat mainittiin ATM:n laatimassa luettelossa. Kyseisessä luettelossa viitattiin nimenomaisesti tietyn merkkisiin osiin (FIAT/IVECO). Eri varaosien, joita tarjouksessa oli tarjottava, lukumäärä oli noin 2200.
Hankintasopimusasiakirjoissa esitettyjen tietojen mukaan ”alkuperäisillä varaosilla” tarkoitettiin ajoneuvon valmistajan valmistamia osia mutta myös osia, joita valmistavat ajoneuvon valmistajan tavarantoimittajat, jotka voivat varmentaa, että ne on valmistettu ajoneuvon valmistajan eritelmien ja tuotantostandardien mukaisesti. Määritelmän mukaan ”vastaavilla varaosilla” tarkoitettiin sellaisen yrityksen valmistamia osia, joka varmentaa, että niiden laatu vastaa ajoneuvon kokoonpanossa käytettyjen osien ja ajoneuvon valmistajan toimittamien varaosien laatua.
Tarjouksen yksityiskohtien osalta hankintasopimusasiakirjoissa todettiin, että tarjoajan tuli merkitä lyhenteellä EQ jokainen tuote, joka tarjotaan IVECO:n varaosaa vastaavana.
Tarjouspyyntöasiakirjoissa täsmennettiin myös, että ATM hyväksyy vastaavien varaosien toimittamisen, jos niiden toimittaja valitaan sopimuspuoleksi, ainoastaan siinä tapauksessa, että nämä varaosat on tyyppihyväksytty tai esitetään todistus, jonka mukaan tarjotut tuotteet vastaavat alkuperäisiä.
Menettelyyn osallistui kaksi yritystä eli Iveco Orecchia, joka kyseisen varaosia valmistavan konsernin tuotteiden yksinmyyjänä Luoteis-Italiassa voi siten toimittaa alkuperäisiä tuotteita, sekä VAR. VAR sijoittui tarjouspyyntömenettelyssä ensimmäiseksi.
Iveco Orecchia vaati kanteellaan Tribunale amministrativo regionale per la Lombardiaa (Lombardian alueellinen hallintotuomioistuin, Italia) kumoamaan päätöksen, jolla VAR oli valittu hankintasopimuksen sopimuspuoleksi, ja tämä tuomioistuin hyväksyi kanteen. Se kumosi siten kyseisen päätöksen muun muassa sillä perusteella, ettei VAR ollut osoittanut ehdottamiensa tuotteiden vastaavuutta alkuperäisiin osiin nähden tarjouksen jättämisen yhteydessä eikä hankintamenettelyn kuluessa. VAR, jonka vaatimuksia ATM tukee, valitti tuomiosta Consiglio di Statoon (ylin hallintotuomioistuin, Italia). Myös ATM, jonka vaatimuksia VAR tukee, teki kyseisestä tuomiosta valituksen kyseiseen tuomioistuimeen, joka yhdisti nämä kaksi asiaa.
Consiglio di Stato korostaa, että sen paremmin tarjouspyyntömenettelyä koskevissa erityisissä säännöksissä kuin asetuksen nro 163/2006 68 §:n 13 momentissakaan ei säädetä, että tarjoajan olisi osoitettava tarjouspyyntömenettelyssä, että toimitettavat tuotteet ovat alkuperäisiä tuotteita vastaavia. Tätä osin asetuksen nro 163/2006 68 §:n 13 momentti, jolla direktiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohta saatettiin osaksi kansallista oikeusjärjestystä, eroaa tapauksesta, jossa hankintayksikkö yksilöi hankinnan kohteena olevat tuotteet saman asetuksen 68 §:n 3 momentin mukaisesti eli tapauksesta, jossa tarjoaja on velvollinen osoittamaan tarjouspyyntövaiheessa, että sen ehdottamat ratkaisut täyttävät vastaavalla tavalla teknisissä eritelmissä määritetyt vaatimukset. Lisäksi kyseinen tuomioistuin täsmentää, että huomioon on otettava myös tekniset eritelmät, jotka ovat hankintasopimusasiakirjoissa, joiden mukaan siinä tapauksessa, että kyse on vastaavista tuotteista, vastaavuus tulee varmentaa asianmukaisella valmistajan todistuksella, joka on toimitettava hankintayksikölle ”ensimmäisen vastaavan varaosan toimituksen yhteydessä”. Direktiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohdan systemaattisen tulkinnan voisi katsoa merkitsevän velvollisuutta osoittaa vastaavuus jo tarjouksen tekemisen yhteydessä.
Tässä tilanteessa Consiglio di Stato päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Ensisijaisesti kysytään, onko direktiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohtaa tulkittava niin, että tarjottavien tuotteiden vastaavuus alkuperäistuotteisiin nähden on osoitettava jo tarjouksen yhteydessä?
2)
Toissijaisesti ensimmäiseen kysymykseen nähden ja siinä tapauksessa, että edeltävään tulkintakysymykseen vastataan kieltävästi, kysytään, millä tavoin on taattava yhdenvertaisen kohtelun ja puolueettomuuden periaatteiden, markkinaehtoperiaatteen ja hyvän hallinnon periaatteen noudattaminen sekä muiden tarjoajien puolustautumisoikeudet ja oikeus tulla kuulluksi?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
Ensimmäisellä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään, onko direktiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohtaa tulkittava siten, että kun hankintasopimusasiakirjoissa olevissa teknisissä eritelmissä viitataan tiettyyn tavaramerkkiin, alkuperään tai tuotantoon, hankintayksikön on edellytettävä, että tarjoaja osoittaa jo tarjouksessaan ehdottamiensa tuotteiden vastaavuuden teknisissä eritelmissä määriteltyihin tuotteisiin nähden.
Direktiivin 2004/17 34 artiklan 2 kohdan mukaan teknisten eritelmien on annettava tarjoajille yhtäläiset mahdollisuudet, eivätkä ne saa haitata perusteettomasti julkisten hankintojen avaamista kilpailulle.
Tämän päämäärän suhteen direktiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohdassa säädetään, että teknisissä eritelmissä ei saa mainita tiettyä valmistajaa, alkuperää tai erityistä menetelmää eikä viitata tavaramerkkiin, patenttiin tai tyyppiin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta vaikuttaisi hyödyttävästi tai poissulkevasti tiettyihin yrityksiin tai tiettyihin tuotteisiin, ellei se ole perusteltua hankintasopimuksen kohteen vuoksi. Maininta tai viittaus on poikkeuksellisesti sallittu ainoastaan siinä tapauksessa, että hankintasopimuksen kohdetta ei ole mahdollista riittävän täsmällisesti ja täysin selvästi kuvata 3 ja 4 kohtaa soveltamalla. Tällaiseen viittaukseen on liitettävä maininta ”tai vastaava”.
Kyseisessä säännöksessä ei mainita ajankohtaa, jolloin tarjoajan ehdottaman tuotteen vastaavuus on osoitettava, tai tapaa, jolla se on osoitettava.
Tältä osin direktiivin 2004/17 34 artiklan 3–5 kohdasta ilmenee nimenomaisesti, että kun tekniset eritelmät on määritelty viittauksella tiettyihin standardeihin taikka suorituskyvyn tai toiminnallisten vaatimusten tai näiden yhdistelmän perusteella, tarjoajan on tarjouksessaan osoitettava, että tarjous täyttää hankintasopimusasiakirjojen vaatimukset. Tästä ilmenee myös, että vaatimustenmukaisuus voidaan osoittaa ”millä tahansa tarkoitukseen soveltuvalla tavalla” ja että tältä osin ”tarkoitukseen soveltuvana tapana voidaan pitää esimerkiksi valmistajan teknisiä asiakirjoja tai tunnustetun laitoksen laatimaa testausraporttia”.
Direktiivin 2004/17 34 artiklan 3–5 kohdasta ilmenee täten, että kyseisissä säännöksissä määritellään yleiset oikeussäännöt teknisten eritelmien muotoilemisesta, tavoista, joilla tarjoaja voi osoittaa, että sen tarjous täyttää näissä eritelmissä olevat vaatimukset, sekä ajankohdasta, jolloin nämä todisteet on esitettävä.
Näiden yleisten oikeussääntöjen lisäksi kyseisen 34 artiklan 8 kohdassa säädetään erityisiä oikeussääntöjä, joissa säädetään, millä edellytyksillä sallitaan tietty tapa – erityisesti tiettyä valmistajaa tai tiettyä alkuperää tai erityistä menetelmää koskeva maininta tai viittaus tavaramerkkiin, patenttiin tai tyyppiin taikka tiettyyn alkuperään tai tuotantoon – teknisten eritelmien sisällön määrittelemiseksi.
Siinä käyttöön otettu poikkeus, jota luonteensa vuoksi on tulkittava suppeasti, ei koske ajankohtaa, jolloin tarjoajan on osoitettava, että sen tarjous täyttää teknisissä eritelmissä olevat vaatimukset, eikä myöskään tarjoajan käytettävissä olevia todistelutapoja. Näihin seikkoihin sovelletaan siis direktiivin 2004/17 34 artiklan 3–5 kohdassa säädettyjä yleisiä oikeussääntöjä.
Tästä seuraa, että kun hankintayksikkö käyttää sille kyseisen direktiivin 34 artiklan 8 kohdan toisessa virkkeessä annettua oikeuttaan, sen on vaadittava, että tarjoaja, joka haluaa vedota oikeuteensa ehdottaa sellaisia tuotteita vastaavia tuotteita, jotka on määritelty viittaamalla tavaramerkkiin, tiettyyn alkuperään tai tuotantoon, osoittaa jo tarjouksessaan kyseisten tuotteiden vastaavuuden.
Tätä tulkintaa tukevat useat direktiivin 2004/17 säännökset sekä siihen sovellettavat periaatteet.
Ensinnäkin kyseisen direktiivin 10 artiklassa vahvistetut yhdenvertaisen kohtelun periaate ja avoimuusvelvollisuus edellyttävät erityisesti sitä, että tarjoajilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet sekä silloin, kun ne laativat tarjouksiaan, että silloin, kun hankintaviranomainen arvioi niiden tekemiä tarjouksia, ja ne muodostavat julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyistä annettujen unionin oikeussääntöjen perustan (tuomio 24.5.2016, MT Højgaard ja Züblin,
C‑396/14
,
EU:C:2016:347
,
kohta).
Jos tarjoaja voisi sellaisessa menettelyssä, jossa tekniset eritelmät on määritelty direktiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohdassa tarkoitetulla erityisellä ja poikkeuksellisella tavalla, osoittaa tuotteidensa vastaavuuden tarjouksensa tekemisen jälkeen, kaikkien tarjoajien tekemiin tarjouksiin ei sovellettaisi samoja edellytyksiä niiden arvioinnin hetkellä.
Direktiivin 2004/17 51 artiklan 3 kohdassa säädetään, että hankintayksiköiden on tarkistettava, että valittujen tarjoajien esittämät tarjoukset ovat tarjouksiin sovellettavien sääntöjen ja vaatimusten mukaisia. Samoin kyseisen direktiivin 49 artiklan 2 kohdan toisesta luetelmakohdasta ja direktiivin johdanto-osan 42 perustelukappaleesta ilmenee, että jos hankintayksiköt katsovat, että vastaavuutta ei tietyssä tapauksessa ole, niiden olisi voitava perustella asiaa koskeva päätöksensä.
Tällainen tarkistaminen kuten myös vastaavuuden puuttumisen toteamista koskevan päätöksen mahdollinen tekeminen voivat tapahtua ainoastaan tarjousten avaamisen jälkeen eli hankintayksikön suorittaman tarjousten arvioinnin vaiheessa, ja edellyttävät, että hankintayksiköllä on käytettävissään todisteita, joiden perusteella se voi arvioida, täyttävätkö tehdyt tarjoukset teknisissä eritelmissä olevat vaatimukset tai missä määrin nämä täyttävät ne, sillä muuten vaarana olisi, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta loukattaisiin, ja hankintamenettelyn kulussa tapahtuisi sääntöjenvastaisuus.
Niiden tapojen osalta, joilla tarjoajat voivat osoittaa ehdottamiensa ratkaisujen vastaavuuden, on todettava, että direktiivin 2004/17 34 artiklan 4 ja 5 kohtaa sovelletaan myös menettelyissä, joissa teknisten eritelmien muotoilussa on käytetty mainitun artiklan 8 kohdassa tarkoitettua erityistä tapaa, mikä merkitsee sitä, että minkä tahansa tavan käyttö on sallittu.
Tästä seuraa, että vaikka hankintayksikkö ei voi sallia sitä, että tarjoajat osoittavat ehdottamiensa ratkaisujen vastaavuuden tarjoustensa tekemisen jälkeen, kyseisellä yksiköllä on harkintavaltaa niiden tapojen määrittämisen osalta, joita tarjoajat voivat käyttää osoittaakseen vastaavuuden tarjouksissaan. Tätä harkintavaltaa on kuitenkin käytettävä niin, että hankintayksikön hyväksymät todistelutavat tosiasiallisesti mahdollistavat sen, että kyseisen yksikkö voi arvioida hyödyllisellä tavalla sille tehtyjä tarjouksia, ja että nämä tavat eivät mene pidemmälle kuin mikä on tämän vuoksi tarpeen, samalla kun vältetään se, että nämä todistelutavat haittaavat perusteettomasti julkisten hankintojen avaamista kilpailulle, mikä on vastoin direktiivin 2004/17 34 artiklan 2 kohtaa.
Kun otetaan huomioon edellä todettu, ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohtaa on tulkittava siten, että kun hankintasopimusasiakirjoissa olevissa teknisissä eritelmissä viitataan tiettyyn tavaramerkkiin, alkuperään tai tuotantoon, hankintayksikön on edellytettävä, että tarjoaja osoittaa jo tarjouksessaan ehdottamiensa tuotteiden vastaavuuden näissä teknisissä eritelmissä määriteltyihin tuotteisiin nähden.
Toinen kysymys
Kun ensimmäiseen kysymykseen annettu vastaus otetaan huomioon, toiseen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (neljäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31.3.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 34 artiklan 8 kohtaa tulkittava siten, että kun hankintasopimusasiakirjoissa olevissa teknisissä eritelmissä viitataan tiettyyn tavaramerkkiin, alkuperään tai tuotantoon, hankintayksikön on edellytettävä, että tarjoaja osoittaa jo tarjouksessaan ehdottamiensa tuotteiden vastaavuuden näissä teknisissä eritelmissä määriteltyihin tuotteisiin nähden.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: italia.