CELEX: 62020CJ0197
Řízení o předběžné otázce
Celní unie
Společný celní sazebník
Sazební zařazení
Kombinovaná nomenklatura
Podpoložky sazebníku 1521 90 91 a 1521 90 99
Výklad vysvětlivek k podpoložce 1521 90 99
Včelí vosk, který byl před dovozem roztaven a znovu ztvrdnul

Žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce se týkají výkladu podpoložek 15219091 a 15219099 kombinované nomenklatury (dále jen „KN“) uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (
Úř. věst. 1987, L 256, s. 1
; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), ve zněních vyplývajících z prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 ze dne 16. října 2014 (
Úř. věst. 2014, L 312, s. 1
) a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1754 ze dne 6. října 2015 (
Úř. věst. 2015, L 285, s. 1
).
Tyto žádosti byly předloženy v rámci dvou sporů, a to jednak mezi KAHL GmbH & Co. KG (dále jen „KAHL“) a Hauptzollamt Hannover (Hlavní celní úřad v Hannoveru, Německo) a jednak mezi C. E. Roeper GmbH (dále jen „Roeper“) a Hauptzollamt Hamburg (Hlavní celní úřad v Hamburku, Německo), ve věci sazebního zařazení roztaveného a ztvrdlého včelího vosku, který byl dovezen těmito společnostmi do Německa.
Právní rámec
Mezinárodní právo
Harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“) byl zaveden Mezinárodní úmluvou o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží, která byla uzavřena v Bruselu dne 14. června 1983 na půdě Světové celní organizace (WCO) a spolu s protokolem o její změně ze dne 24. června 1986 byla jménem Evropského hospodářského společenství schválena rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (
Úř. věst. 1987, L 198, s. 1
; Zvl. vyd. 02/02, s. 288).
Vysvětlivky k HS vypracované WCO v souladu s ustanoveními této úmluvy, ve znění použitelném na skutkový stav v původním řízení, obsahují následující údaje, pokud jde o „Včelí vosk a jiné hmyzí vosky, též rafinované nebo barvené“, které spadají do podpoložky 152190 HS:
„Včelí vosk je látka, ze které včely staví ve svých úlech šestiúhelníkové buňky pláství. Může se jednat o čistý vosk nebo žlutý vosk se zrnitou strukturou, světle žluté, oranžové a někdy hnědé barvy s obzvláště příjemnou vůní, nebo o bělený vosk (vzduchem nebo chemickými postupy) bílé nebo lehce nažloutlé barvy se slabým zápachem.
Včelí vosk se používá zejména k výrobě svíček, pláten nebo voskovaných papírů, tmelů nebo leštidel.
[...]
Včelí vosk nebo jiné hmyzí vosky mohou být prezentovány buď v surovém stavu, a to i ve formě pláství, nebo mohou být roztavené, lisované nebo rafinované, též bílené nebo barvené.“
Unijní právo
KN
Jak vyplývá z čl. 1 odst. 1 nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení Rady (ES) č. 254/2000 ze dne 31. ledna 2000 (
Úř. věst. 2000, L 28, s. 16
; Zvl. vyd. 02/09, s. 357), KN, vypracovaná Evropskou komisí, upravuje sazební zařazení zboží dovezeného do Evropské unie. KN přebírá šestimístná čísla a podpoložky HS a pouze sedmá a osmá číslice utváří její vlastní členění.
Všeobecná pravidla pro výklad KN, která jsou obsažena v její první části hlavě I bodě A, uvádí:
„Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami.
1. Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.
[...]
6. Zařazení zboží do položek a podpoložek určitého čísla je pro právní účely stanoveno zněním těchto položek a podpoložek a příslušných poznámek k položkám a podpoložkám, jakož i
mutatis mutandis
výše uvedenými pravidly, přičemž se rozumí, že srovnávány mohou být pouze položky a podpoložky stejné úrovně. Není-li stanoveno jinak, uplatňují se pro účely tohoto pravidla rovněž příslušné poznámky ke třídě a kapitole.“
Podle článku 12 odst. 1 nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení č. 254/2000, přijme Komise každoročně nařízením úplnou verzi KN a celních sazeb vyplývající z opatření přijatých Radou Evropské unie nebo Komisí. Toto nařízení se vyhlásí v
Úředním věstníku Evropské unie
nejpozději dne 31. října a použije se od 1. ledna následujícího roku.
Na základě tohoto ustanovení byla přijata prováděcí nařízení č. 1101/2014 a 2015/1754. Každé z těchto nařízení změnilo KN, a to první k 1. lednu 2015 a druhé k 1. lednu 2016. Ustanovení této nomenklatury, která jsou relevantní pro věci v původních řízeních, si však zachovala stejné znění.
Druhá část KN, jak vyplývá z každého z těchto prováděcích nařízení, nadepsaná „Celní sazebník“, obsahuje třídu III, nadepsanou „Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a výrobky vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky“.
Tato třída obsahuje kapitolu 15, která má stejný název a zahrnuje číslo 1521 KN, které je strukturováno následovně:
„Kód KN
Popis zboží
Smluvní celní sazba (%)
Rostlinné vosky (jiné než triglyceridy), včelí vosk a jiné hmyzí vosky a vorvanina (spermacet), též rafinované nebo barvené:

1521 10 00
– Rostlinné vosky
[...]
1521 90
– ostatní:

1521 90 10
Vorvanina (spermacet), též rafinovaná nebo barvená
[...]

Včelí vosk a jiné hmyzí vosky, též rafinované nebo barvené

1521 90 91
‐ ‐ ‐ Surové
bez
1521 90 99
‐ ‐ ‐ Ostatní
2,5“
Vysvětlivky ke KN
Vysvětlivky ke KN přijímá Komise na základě čl. 9 odst. 1 písm. a) první odrážky nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení č. 254/2000.
Vysvětlivky, které byly zveřejněny v
Úředním věstníku Evropské unie
ze dne 4. března 2015 (
Úř. věst. 2015, C 76, s. 1
), uvádějí:
„1521 90 91
Surové
Do této podpoložky patří vosky v přírodních plástvích.
1521 90 99
Ostatní
Do této podpoložky patří vosky, lisované nebo rafinované, též bílené nebo barvené.“
Nařízení (EU) č. 142/2011
Článek 25 odst. 1 písm. c) nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (
Úř. věst. 2011, L 54, s. 1
), zakazuje dovoz a tranzit včelího vosku ve formě voštin.
Spory v původním řízení a předběžné otázky
Věc C‑197/20
Dne 11. prosince 2015 společnost KAHL, jejímž předmětem činnosti je dovoz vosků do Unie a jejich zpracování, požádala Hlavní celní úřad v Hannoveru o závaznou informaci o sazebním zařazení zboží (dále jen „ZISZ“), pokud jde o zařazení zboží, které označila jako „surový včelí vosk“ a navrhla jej zařadit do podpoložky 15219091 KN, která stanoví osvobození od cla.
Rozhodnutím ze dne 10. února 2016 vydal Hlavní celní úřad v Hannoveru společnosti KAHL ZISZ, kterou bylo dotčené zboží zařazeno do podpoložky 15219099 KN, která zahrnuje „ostatní“ včelí vosky a které odpovídá clo ve výši 2,5 %.
Společnost KAHL po zamítnutí stížnosti, kterou proti tomuto rozhodnutí podala dne 22. února 2016, podala dne 30. srpna 2017 k předkládajícímu soudu žalobu a na podporu své žádosti o zařazení dotčeného zboží do podpoložky 15219091 KN tvrdila, že zařazení včelího vosku do této podpoložky nemůže záviset na stupni nečistot, které obsahuje, a že odstranění několika cizorodých látek během tavení nemá v tomto ohledu žádný vliv.
Hlavní celní úřad v Hannoveru trvá na svém stanovisku, že vzhledem k tomu, že dotčené zboží se nevyskytuje v přírodních plástvích a nevykazuje nečistoty typické pro vosky v této formě, nepatří do podpoložky 15219091 KN, ale do její podpoložky 15219099.
Předkládající soud popisuje dotčené zboží jako včelí vosk, který byl roztaven, nahrubo přefiltrován ve státě vývozu a poté před vývozem ztuhl a který se skládá z roztavených kousků o velikosti přibližně 15 x 5 centimetrů (cm) a úlomků o velikosti přibližně 7 x 4 cm, které se snadno krájí, mají medově žlutou barvu, vůni včelího vosku, mají praskliny a struktury vzniklé tuhnutím roztaveného vosku a obsahují několik tmavých nečistot, které ulpívají na vnější části. Podle uvedeného soudu není možné určit, zda se jedná o cizorodé látky, které se ve vosku nacházely před roztavením, nebo o špínu pocházející z forem, ve kterých tekutý vosk chladl, neboť pouhým okem není ve vosku viditelné žádné cizí těleso.
Předkládající soud mimoto poznamenává, že jazykové verze vysvětlivek k podpoložce 15219099 KN jsou rozdílné. Zatímco je totiž v některých verzích těchto vysvětlivek, jako jsou jejich verze ve španělském, německém, francouzském, italském, nizozemském, portugalském a rumunském jazyce, výraz „tavený“ připojen k výrazům „lisovaný nebo rafinovaný“, není vedle těchto dvou výrazů uveden v jiných jazykových verzích, jako jsou verze uvedených vysvětlivek v českém, dánském, anglickém, maltském, polském a švédském jazyce. Uvedený soud má za to, že je nezbytné položit Soudnímu dvoru otázku, zda vysvětlivky k podpoložce 15219099 KN musí být uplatněny v jejich jazykové verzi, ve které se nachází výraz „tavený“.
Předkládající soud je toho názoru, že kdyby Soudní dvůr odpověděl na tuto otázku záporně, výklad výrazu „surový“, který je uveden v podpoložce 15219091 KN, by se stal rozhodným pro účely sazebního zařazení včelích vosků, ze kterých byla odstraněna část cizorodých látek. S ohledem na obvyklý význam tohoto výrazu, jakož i na jeho definice specifické pro danou oblast, se předkládající soud přiklání k zařazení dotčeného zboží do podpoložky 15219091 KN, a to tím spíše že takové zařazení podle jeho názoru rovněž odpovídá vnímání veřejnosti.
Za těchto podmínek se Finanzgericht Hamburg (Finanční soud v Hamburku, Německo) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Jsou vysvětlivky k podpoložce 15219099 [KN] použitelné, pokud je v nich použito slovo ‚tavený‘?
2)
V případě záporné odpovědi na první otázku: Je třeba výraz ‚surové‘ ve smyslu podpoložky 15219091 [KN] vykládat tak, že včelí vosk, který byl roztaven v zemi vývozu a z něhož byly během tavení mechanicky odstraněny cizorodé látky, přičemž v něm stále nějaké cizorodé látky zůstávají, musí být zařazen do této podpoložky?“
Věc C‑216/20
Společnost Roeper dováží včelí vosk do Unie za účelem jeho dalšího prodeje podnikům, které jej důkladně zpracovávají pro kosmetický, farmaceutický a potravinářský průmysl. Dne 7. ledna 2015 podala tato společnost u Hlavního celního úřadu v Hamburku celní prohlášení za účelem propuštění 800 pytlů včelího vosku do volného oběhu.
Hlavní celní úřad v Hamburku měl po přezkoumání vzorku za to, že dotčené zboží musí být jakožto „ostatní“ včelí vosky zařazeno do podpoložky 15219099 KN. Za těchto podmínek tento celní úřad uložil rozhodnutím ze dne 4. listopadu 2015 společnosti Roeper zaplacení částky ve výši 2614 euro, která odpovídala clu z tohoto zboží ve výši 2,5 %.
Společnost Roeper po zamítnutí stížnosti, kterou podala dne 1. prosince 2015 proti tomuto rozhodnutí, podala dne 25. září 2017 žalobu k předkládajícímu soudu. Na podporu svého stanoviska, že dotčené zboží představuje „surový“ včelí vosk, který patří do podpoložky 15219091 KN, uvedla, že výraz „tavený“ ve smyslu vysvětlivek k podpoložce 15219099 KN neoznačuje pouze tepelné zpracování a mechanickou filtraci včelího vosku, ale vztahuje se také následné zpracování zahrnující purifikaci a oddělování složek vosku, přičemž tyto poslední fáze jsou prováděny až po dovozu. Společnost Roeper mimoto zpochybnila použití stupně nečistoty vosku jakožto kritéria pro rozlišení mezi „surovými“ a „ostatními“ včelími vosky.
Hlavní celní úřad v Hamburku trvá na svém stanovisku, že dotčené zboží patří do podpoložky 15219099 KN, která zahrnuje „ostatní“ včelí vosky, a nikoli do podpoložky 15219091 KN, která zahrnuje „surové“ včelí vosky.
Odůvodnění žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce ve věci C‑216/20 odpovídá odůvodnění žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce ve věci C‑197/20, jak je shrnuto v bodech 18 až 20 tohoto rozsudku.
Za těchto podmínek se Finanzgericht Hamburg (Finanční soud v Hamburku) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru předběžné otázky, které jsou totožné s otázkami položenými ve věci C‑197/20, jež jsou uvedeny v bodě 21 tohoto rozsudku.
Rozhodnutím předsedy Soudního dvora ze dne 29. června 2020 byly věci C‑197/20 a C‑216/20 spojeny pro účely písemné i ústní části řízení, jakož i pro účely rozsudku.
K předběžným otázkám
Podstatou otázek předkládajícího soudu, které je třeba zkoumat společně, je, zda KN musí být vykládána v tom smyslu, že včelí vosk, který byl roztaven, přičemž během tavení z něj byla mechanicky odstraněna část cizorodých těles, a poté ztuhl do tvaru bloků nebo desek, patří do podpoložky 15219091 této nomenklatury, která zahrnuje „surové“ vosky, nebo do podpoložky 15219099 této nomenklatury, která zahrnuje „ostatní“ vosky.
Na úvod je třeba upřesnit, že vzhledem k tomu, že ve věci C‑197/20 spor vznikl v důsledku ZISZ vydané Hlavním celním úřadem v Hannoveru dne 10. února 2016 a že ve věci C‑216/20 skutkové okolnosti věci v původním řízení nastaly během roku 2015, znění KN použitelná
ratione temporis
na spory v původních řízeních jsou znění vyplývající z prováděcího nařízení 2015/1754, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2016, a z prováděcího nařízení č. 1101/2014, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2015 (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 8. září 2016, Schenker,
C‑409/14
,
EU:C:2016:643
, bod
, a rozsudek ze dne 2. května 2019, Onlineshop,
C‑268/18
,
EU:C:2019:353
, body
až
). Jak bylo uvedeno v bodě 8 tohoto rozsudku, ustanovení této nomenklatury, která jsou relevantní pro věci v původních řízeních, si však zachovala stejné znění.
Pokud jde o požadovaný výklad KN, je třeba připomenout, že podle všeobecných pravidel pro výklad KN jsou pro zařazení zboží směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám této nomenklatury. Za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol je rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží třeba hledat obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, které jsou definovány zněním čísla uvedené nomenklatury a poznámek ke třídám nebo kapitolám. Účel použití výrobku může představovat objektivní kritérium pro zařazení, pokud je inherentní tomuto výrobku, což musí být posouzeno v závislosti na objektivních charakteristikách a vlastnostech uvedeného výrobku (rozsudek ze dne 3. června 2021, Flavourstream,
C‑822/19
,
EU:C:2021:444
, bod
a citovaná judikatura).
Soudní dvůr mimoto opakovaně rozhodl, že navzdory tomu, že vysvětlivky ke KN a k HS nejsou závazné, jsou důležitými nástroji k zajištění jednotného použití společného celního sazebníku a jako takové poskytují informace využitelné pro jeho výklad (rozsudek ze dne 18. června 2020, Hydro Energo,
C‑340/19
,
EU:C:2020:488
, bod
a citovaná judikatura).
Z ustálené judikatury rovněž vyplývá, že formulace použitá v jedné z jazykových verzí určitého ustanovení unijního práva nemůže sloužit jako jediný základ pro výklad tohoto ustanovení ani jí nemůže být v tomto ohledu přiznána přednost před jinými jazykovými verzemi, jelikož ustanovení unijního práva musí být vykládána a používána jednotně na základě znění vypracovaných ve všech unijních jazycích (viz zejména rozsudek ze dne 24. března 2021, A,
C‑950/19
,
EU:C:2021:230
, bod
a citovaná judikatura).
Pokud jde o ustanovení KN relevantní pro věci v původních řízeních, číslo 1521, které zahrnuje „[r]ostlinné vosky (jiné než triglyceridy), včelí vosk a jiné hmyzí vosky a vorvanina (spermacet), též rafinované nebo barvené“, se dělí na dvě podpoložky, a sice podpoložku 15211000, nadepsanou „[r]ostlinné vosky“, a podpoložku 152190, nadepsanou „ostatní“. Mezi výrobky, které spadají do posledně uvedené podpoložky, patří mimo jiné „[v]čelí vosk a jiné hmyzí vosky, též rafinované nebo barvené“. Tyto výrobky spadají do dvou podpoložek KN, a sice podpoložky 15219091, nadepsané „surové“, a podpoložky 15219099, nadepsané „ostatní“. Posledně uvedená podpoložka, jak vyplývá z jejího názvu, je zůstatkovou podpoložkou, která zahrnuje včelí vosk nebo jiné hmyzí vosky, které nespadají do podpoložky 15219091 KN.
Ustanovení KN neobsahují žádné upřesnění toho, do jakého stupně zpracování si včelí vosk nebo jiné hmyzí vosky zachovávají „surovou“ povahu pro účely zařazení do podpoložky 15219091 KN, a od jakého stupně zpracování musí být tento vosk zařazen do podpoložky 15219099 KN jakožto „ostatní“ vosky. Vzhledem k tomu, že takové upřesnění v KN neexistuje, je třeba vycházet z obvyklého smyslu výrazu „surový“ v běžném jazyce, který označuje to, co je v přirozeném stavu, co ještě nebylo ošetřeno nebo zpracováno.
Výklad podpoložky 15219091 KN v tom smyslu, že vosky, na které bylo použito tepelné ošetření, při kterém byla odstraněna část cizorodých látek a které představuje první fázi procesu zpracování a rafinace těchto vosků, nespadají pod pojem „surové“ vosky, a tudíž nespadají do této podpoložky, je v tomto ohledu nutný z důvodu obvyklého smyslu výrazu „surový“ v běžném jazyce, ze kterého je třeba v souladu s judikaturou citovanou v bodě 31 tohoto rozsudku vycházet v zájmu právní jistoty a usnadnění celních kontrol.
Takový výklad podpoložky 15219091 KN je podpořen vysvětlivkami k HS týkajícími se jeho podpoložky 152190 KN, které v oficiální verzi ve francouzském jazyce, jakož i mimo jiné v německé verzi upřesňují, že „[v]čelí vosk a jiné hmyzí vosky se mohou vyskytovat buď v surovém stavu, a to i ve formě pláství, nebo mohou být tavené, lisované nebo rafinované, též bílené nebo barvené“. Uvedení vosků v tavené podobě mezi ostatními vosky, které byly zpracovány lisováním nebo rafinací, nasvědčuje tomu, že tavené vosky nejsou považovány za vosky „v surovém stavu“.
I když je pravda, že výraz „tavený“ („
melted
“) není uveden v oficiální verzi vysvětlivek k HS týkajících se jeho podpoložky 152190 v anglickém jazyce, kde je uveden pouze výraz „
pressed or refined
“, z rozlišování, které je v této verzi a v oficiální verzi těchto vysvětlivek ve francouzském jazyce provedeno mezi vosky „v surovém stavu“ na jedné straně a vosky, které jsou „lisované nebo rafinované, též bílené nebo barvené“, na straně druhé nicméně vyplývá, že se má za to, že neošetřené nebo nezpracované vosky se liší od vosků, které byly ať již chemickým či nechemickým způsobem ošetřeny za účelem jejich zpracování.
Výklad uvedený v bodě 36 tohoto rozsudku je mimo jiné potvrzen vysvětlivkami ke KN. Tyto vysvětlivky upřesňují, že do podpoložky 15219091 patří „mimo jiné vosky v přírodních plástvích“ a že do podpoložky 15219099„patří vosky, tavené, lisované nebo rafinované, též bílené nebo barvené“. Ze samotného znění těchto vysvětlivek v jazykových verzích, ve kterých je uveden výraz „tavený“, tedy přinejmenším ve španělské, německé, francouzské, italské, nizozemské, portugalské a rumunské verzi, vyplývá, že vosky, které byly roztaveny, spadají do podpoložky 15219099 KN.
I když se výraz „tavený“ nenachází v ostatních jazykových verzích vysvětlivek ke KN, jako jsou česká, dánská, anglická, maltská, polská a švédská verze, podpoložka 15219091 nemůže být i při existenci takových rozdílů mezi jazykovými verzemi těchto vysvětlivek vykládána v tom smyslu, že do této podpoložky patří včelí vosky, na které byly použity postupy uvedené v otázkách položených předkládajícím soudem.
Nejprve je třeba uvést, že včelí vosky, na které byly použity takové postupy, nejsou na rozdíl od vosků „v přírodních plástvích“, kterých se týkají vysvětlivky k podpoložce 15219091 KN, v přirozeném stavu, jak vyžaduje znění této podpoložky ve světle cíle uvedeného v bodě 31 tohoto rozsudku.
Dále znění vysvětlivek týkajících se podpoložky 15219099 KN, která se týká „ostatních“ vosků, zahrnuje ve všech jazykových verzích těchto vysvětlivek vosky „lisované nebo rafinované, též bílené nebo barvené“, a označuje tak výrobky, které byly ošetřeny za účelem jejich zpracování. Tato podpoložka tedy na rozdíl od toho, co tvrdí žalobkyně v původních řízeních, nemůže být vykládána restriktivně v tom smyslu, že se týká pouze zpracování, která mění podstatu nebo materiální složení vosku a která musí být odlišena od pouhého tepelného zpracování, které se nedotýká této podstaty nebo materiálního složení.
Konečně vysvětlivky týkající se podpoložek 15219091 a 15219099 KN neobsahují žádný údaj v tom smyslu, že pro účely zařazení do jedné z těchto podpoložek musí být rozlišováno mezi postupy měnícími podstatu nebo materiální složení vosků, v jejichž důsledku výrobek spadá do druhé podpoložky, a postupy, které nezahrnují takovou změnu a vedou k výrobku spadajícímu do první podpoložky. Právě naopak, znění vysvětlivek k podpoložce 15219091 KN naznačuje, že tuto podpoložku je třeba chápat striktně tak, že vosky, které byly jakkoli ošetřeny za účelem jejich zpracování nebo rafinace, jsou z této podpoložky vyloučeny, a musí být tedy zařazeny do podpoložky 15219099 KN jako „ostatní“ vosky.
V projednávaném případě z předkládacích rozhodnutí vyplývá, že výrobky dotčenými v původních řízeních jsou včelí vosky, které byly roztaveny, přičemž z nich byla během tavení mechanicky odstraněna cizorodá tělesa, poté znovu zahřáty na maximální teplotu 120 °C a pomocí sítek, moskytiér a obyčejných bavlněných látek byly přelity do forem, aby ztuhly do tvaru bloků nebo desek. Takové vosky, na které byly použity různé postupy za účelem jejich zpracování, včetně postupu tavení a filtrace, se přitom nevyskytují v jejich přirozeném stavu, takže je vyloučeno, aby byly zařazeny do podpoložky 15219091 KN jakožto „surové“ vosky. Takové vosky proto patří do podpoložky 15219099 této nomenklatury.
S ohledem na výše uvedené je třeba na položené otázky odpovědět, že KN musí být vykládána v tom smyslu, že včelí vosk, který byl roztaven, přičemž během tavení z něj byla mechanicky odstraněna část cizorodých těles, a poté ztuhl do tvaru bloků nebo desek, patří do podpoložky 15219099 této nomenklatury, která zahrnuje „ostatní“ vosky, a nikoli do podpoložky 15219091 uvedené nomenklatury, která zahrnuje „surové“ vosky.
K nákladům řízení
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

Z těchto důvodů Soudní dvůr (devátý senát) rozhodl takto:

Kombinovaná nomenklatura uvedená v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, ve zněních vyplývajících z prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 ze dne 16. října 2014 a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1754 ze dne 6. října 2015 musí být vykládána v tom smyslu, že včelí vosk, který byl roztaven, přičemž během tavení z něj byla mechanicky odstraněna část cizorodých těles, a poté ztuhl do tvaru bloků nebo desek, patří do podpoložky 15219099 této nomenklatury, která zahrnuje „ostatní“ vosky, a nikoli do podpoložky 15219091 uvedené nomenklatury, která zahrnuje „surové“ vosky.

Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: němčina.