CELEX: 62017TJ0370
Hospodářská soutěž
Spojování podniků
Nizozemský trh s televizními službami a telekomunikačními službami
Plně funkční společný podnik
Rozhodnutí, kterým se prohlašuje spojení podniků za slučitelné s vnitřním trhem a Dohodou o EHP
Závazky
Relevantní trh
Vertikální účinky
Zjevně nesprávné posouzení
Povinnost uvést odůvodnění

Skutečnosti předcházející sporu
Dotčené entity
Žalobkyně, společnost KPN BV, je činná v odvětví kabelových sítí pro televizní služby, širokopásmového internetového připojení, pevného telefonního spojení a mobilních telekomunikací v Nizozemsku.
Vodafone Group plc je mezinárodní skupinou telekomunikačních společností, která je činná v odvětví mobilních telekomunikačních služeb v Niozemsku prostřednictvím společnosti Vodafone Libertel BV (dále jen „Vodafone“). Kromě toho je Vodafone činná i v odvětví televizních služeb, širokopásmového internetového připojení a pevného telefonního spojení prostřednictvím sítě žalobkyně.
Liberty Global Europe Holding BV (dále jen „Liberty Global“), která patří k mezinárodní skupině Liberty Global plc, je operátorem kabelové sítě, který vlastní a řídí kabelové sítě pro televizní služby, širokopásmové internetové připojení a pevné telefonní spojení v Nizozemsku. Poskytuje rovněž mobilní telekomunikační služby svým stálým zákazníkům prostřednictvím sítě Vodafone.
Správní řízení
Dne 14. června 2016 oznámily společnosti Vodafone a Liberty Global (dále jen „oznamující strany“) Evropské komisi v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Úř. Věst. 2004, L 24, s. 1) plán spojení spočívající v nabytí společné kontroly nad nově vytvořeným plně funkčním společným podnikem, na který oznamující strany převedly své obchodní činnosti v Nizozemsku. Po spojení by každá z oznamujících stran vlastnila 50 % akcií společného podniku, měla by stejná hlasovací práva a stejná práva jmenovat ředitele správní rady.
Aby se odstranily všechny závažné pochybnosti vyjádřené Komisí během fáze předběžného přezkumu, nabídly oznamující strany dne 12. července 2016 závazky v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení č. 139/2004.
Komise tyto předběžné závazky podrobila tržní konzultaci. S ohledem na výsledek této konzultace a analýzu nabídnutých závazků Komisí, navrhly oznamující strany dne 26. července 2016 své konečné závazky.
Napadené rozhodnutí
Dne 3. srpna 2016 Komise přijala rozhodnutí C(2016) 5165 final, kterým se za slučitelné s vnitřním trhem a Dohodou o EHP prohlašuje spojení, jehož cílem je nabytí společné kontroly společnostmi Vodafone a Liberty Global nad plně funkčním společným podnikem (věc COMP/M.7978 – Vodafone – Liberty Global – Dutch JV, dále jen „napadené rozhodnutí“).
Vymezení relevantních trhů
Podle napadeného rozhodnutí zamýšlené spojení slučovalo činnosti oznamujících stran v Nizozemsku. Z uvedeného rozhodnutí vyplývá, že Komise měla za to, že zamýšlené spojení vedlo k určitému horizontálnímu překrývání a vertikálním vztahům mezi činnostmi stran na určitém množství trhů v rámci řetězce distribuce televizního obsahu nebo poskytování telekomunikačních služeb (pevné a mobilní telefonní spojení a širokopásmové internetové připojení).
Pro účely vymezení relevantních trhů, pokud jde o trhy spojené s televizními službami, Komise zavedla rozlišení následujících trhů, u nichž všech se za zeměpisný trh považuje celostátní:
–
trh udělování licencí a nabývání práv k vysílání televizního obsahu;
–
trh velkoobchodních dodávek a nákupů televizních kanálů;
–
trh maloobchodních dodávek televizních služeb.
Zaprvé, pokud jde o trh udělování licencí a nabývání práv k vysílání televizního obsahu, Komise měla za to, že je možná další segmentace, a sice práva k otevřenému televiznímu vysílání a k placenému televiznímu vysílání, práva k lineárnímu a nelineárnímu televiznímu vysílání, jakož i segmentace podle okna, prémiového nebo neprémiového obsahu a podle typu obsahu, a sice filmy, sport atd.
Zadruhé, pokud jde o trh velkoobchodních dodávek a nákupů televizních kanálů, Komise měla rovněž za to, že je možná další segmentace, a sice otevřené televizní kanály a placené televizní kanály, základní placené televizní kanály a prémiové placené televizní kanály, placené prémiové filmové televizní kanály a placené prémiové sportovní televizní kanály, a to v závislosti na distribuční infrastruktuře. Nicméně pokud jde o tyto další segmentace, a to zejména o placené prémiové filmové televizní kanály a placené prémiové sportovní televizní kanály, Komise měla za to, že otázka, zda má být trh dál segmentován, může zůstat nezodpovězena, jelikož zamýšlené spojení nevyvolává problémy hospodářské soutěže, ať už je segmentace trhu jakákoliv. Zejména pokud jde o placené prémiové sportovní televizní kanály, Komise uvedla v bodě 176 odůvodnění napadeného rozhodnutí, že podle některých respondentů na průzkum trhu provedený Komisí, kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports si konkurovaly, pokud jde o podobné zákazníky a obsah a navíc se stávaly zastupitelnými. Je třeba odlišovat kanál Ziggo Sports Totaal od kanálu Ziggo Sport, což je kanál, který vysílá méně sportovní obsahu než Ziggo Sport Totaal, nabízený Liberty Global pouze jejím předplatitelům, a to bezplatně.
Zatřetí, pokud jde o trh maloobchodních dodávek televizních služeb, měla Komise za to, že není třeba zodpovědět otázku další segmentace mezi volně dostupnými televiznímu službami a placenými televizními službami, jakož i mezi lineárními a nelineárními placenými televizními službami, jelikož posouzení zamýšleného spojení by zůstalo stejné. Pokud jde o případnou segmentaci podle použitých distribučních technologií, Komise zjistila indicie toho, že maloobchodní poskytování televizních služeb prostřednictvím mobilních technologií (3G a 4G) nemůže být nahrazeno jinými distribučními technologiemi, a sice analogovým pozemním vysíláním, kabelem, televizním vysíláním po internetu (nebo „TVIP“ v angličtině) a satelitem. Domnívala se nicméně, že tato otázka může zůstat otevřená, jelikož posouzení zamýšleného spojení by zůstalo stejné.
Kromě toho Komise formulovala řadu úvah týkajících se trhů maloobchodních dodávek služeb pevného telefonního spojení, mobilního telefonního spojení a přístupu k internetu, jakož i dalších sousedních trhů, které jsou pro projednávaný spor irelevantní.
Konečně v napadeném rozhodnutí Komise zkoumala otázku, zda balíčky služeb „multiple play“ maloobchodně dodávané konečným spotřebitelům, a sice balíčky zahrnující přinejmenším dva druhy služeb mezi službami mobilního telefonního spojení, pevného telefonního spojení, přístupu na internet a televizními službami, samy o sobě představují odlišné trhy jednotlivých služeb, které jsou jejich základem. Komise uvedla, že služby „multiple play“ jsou velmi populární a že balíček fixních služeb „triple play“, a sice pevné telefonní spojení, přístup na internet a televizních služeb, byl nejpopulárnější. Nicméně Komise měla za to, že otázka přesného vymezení trhu může zůstat otevřená, jelikož zamýšlené spojení v každém případě vyvolává závažné pochybnosti.
Účinky spojení na hospodářskou soutěž
Pokud jde o analýzu účinků zamýšleného spojení na hospodářskou soutěž, Komise přezkoumala horizontální, vertikální a konglomerátní účinky na hospodářskou soutěž, jakož i koordinované účinky.
–
Horizontální účinky
V rámci analýzy horizontálních účinků na hospodářskou soutěž Komise zaprvé uvedla v napadeném rozhodnutí, pokud jde o trh udělování licencí a nabývání práv k vysílání televizního obsahu, že pouze Liberty Global byla činná na tomto trhu na straně poptávky jako kupující, zatímco Vodafone nevlastnila ani nenakupovala práva přímo. Podle Komise tedy na základě zamýšleného spojení nedojde ke zvýšení kupní síly.
Zadruhé, pokud jde o trh velkoobchodních dodávek a nákupů televizních kanálů, na straně nabídky Komise v napadeném rozhodnutí uvedla, že na tomto trhu byla činná pouze Liberty Global, která měla podíly na trhu nižší než 40 % ve všech možných segmentech a zejména podíly na trhu nižší než 10 % na trhu velkoobchodní dodávky placených prémiových sportovních televizních kanálů. Jelikož Vodafone nebyla činná jakožto velkoobchodní poskytovatel placených televizních kanálů, zamýšlené spojení nevedlo k žádnému horizontálnímu překrývání.
Na trhu velkoobchodních dodávek a nákupů televizních kanálů, pokud jde o poptávku, Komise konstatovala, že oznamující strany byly činné jakožto kupující kanálů pro jejich zařazení do nabídky maloobchodních televizních služeb. V tomto ohledu Komise uvedla, že Vodafone byla na trhu málo přítomná, s tržními podíly nižšími než 5 %, a že Liberty Global měla podíly na trhu mezi 40 a 60 %, podle segmentace trhu. Komise v napadeném rozhodnutí obzvláště uvedla, že na případném trhu velkoobchodních nákupů placených prémiových sportovních kanálů by měl subjekt vzniklý spojením podíly na trhu mezi 40 a 50 %. Navzdory existenci horizontálního překrývání měla Komise za to, že nedošlo k nárůstu kupní síly, který by vyplýval ze zamýšleného spojení, a to zejména z důvodu, že podíly Vodafone na trhu byly minimální. Komise proto dospěla k závěru, že zamýšlené spojení nevznáší problémy s hospodářskou soutěží na trhu.
Zatřetí měla Komise za to, že zamýšlené spojení vyvolává závažné pochybnosti ohledně případných trhů balíčků pevných služeb a fixních-mobilních služeb „multiple play“, zejména z důvodu odstranění Vodafone, která je významným soutěžitelem na těchto koncentrovaných trzích.
–
Vertikální účinky
V rámci své analýzy vertikálních účinků Komise přezkoumala, zda zamýšlené spojení mohlo vyvolat účinky uzavření vstupů nebo omezení zákazníků („input or client foreclosure“ v angličtině).
Pokud jde o riziko uzavření vstupů na trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených televizních kanálů, Komise zaprvé přezkoumala, zda zamýšlené spojení změní schopnosti subjektu vzniklého spojením zapojit se do strategie uzavření ohledně svého kanálu Ziggo Sport Totaal, zadruhé přezkoumala jeho motivaci k takovému jednání a zatřetí přezkoumala, zda toto může mít negativní účinky na hospodářskou soutěž, zejména na navazující trh maloobchodních dodávek balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“. V tomto ohledu Komise uvedla, že Liberty Global ovládala Ziggo Sport Totaal před spojením a že proto jedinou změnou vyplývající ze spojení je připojení mobilní sítě a zákazníků především mobilní sítě Vodafone, s ohledem na převod činností pevné sítě Vodafone v Nizozemsku v důsledku změny. Z tohoto důvodu se Komise koncentrovala na analýzu rizika uzavření přístupu k Ziggo Sport Totaal na mobilních sítích.
Zaprvé, pokud jde o schopnost uzavření, která vyžaduje značnou kupní sílu na předcházejících trzích, Komise uvedla, že podíl Liberty Global na trhu podle příjmu na trhu velkoobchodních dodávek televizních kanálů byl nižší než 10 %, i za předpokladu nejužších segmentací trhu, a to zejména na případném trhu dodávek placených prémiových sportovních televizních kanálů. V tomto ohledu Komise uvedla, že zákazníci mají přístup k alternativním prémiovým kanálům, jako je Fox Sports, přičemž dodala, že další kanály, jako BBC One HD, RTL, Veronica HD a Eurosport, vykonávaly rovněž určitý konkurenční tlak. Podle většiny respondentů na průzkum trhu vysílá Ziggo Sport Totaal nepostradatelný obsah („must-have content“ v angličtině) pro dodavatele maloobchodních televizních služeb, i když není jediným kanálem vysílajícím nepostradatelný obsah. Kromě toho, podle těchto respondentů měl Fox Sports stejně atraktivní – ne-li atraktivnější – obsahovou nabídku než Ziggo Sport Totaal, což prokazuje významně vyšší množství předplatitelů Fox Sports, i když je dražší. Navíc podle napadeného rozhodnutí měla většina respondentů na průzkum za to, že pro dodavatele maloobchodních televizních služeb je podstatné nabídnout přinejmenším jeden placený prémiový sportovní kanál, ačkoliv jen menšina měla za to, že je nezbytné nabízet všechny placené prémiové sportovní televizní kanály dostupné v Nizozemsku.
Na základě těchto úvah, jakož i s ohledem na velmi malé množství předplatitelů Ziggo Sport Totaal, a sice přibližně 3 % ze všech předplatitelů placených televizních kanálů v Nizozemsku, Komise zpochybnila skutečnost, že by mohl být tento kanál považován za nepostradatelný pro účinnou hospodářskou soutěž na navazujícím trhu maloobchodních dodávek televizních služeb. Proto dospěla k závěru, že subjekt vzniklý spojením neměl schopnost zapojit se do strategie uzavření, co se týče kanálu Ziggo Sport Totaal.
Zadruhé Komise poznamenává, že motivace zapojit se do strategie uzavření kanálu Ziggo Sport Totaal závisí na otázce, zda by to bylo hospodářsky výhodné. Tak by tomu bylo zejména v případě, kdyby ztráta příjmů vyplývající z neprodávání Ziggo Sport Totaal konkurenčním dodavatelům na navazujícím trhu byly vyrovnána zvýšením předplatitelů na předcházejícím trhu. Podle Komise není tato domněnka věrohodná bez údajů o existenci dostatečného množství zákazníků, pro které by dostupnost Ziggo Sport Totaal na jejich mobilním zařízení byla tak významná, aby případně změnily dodavatele.
Zatřetí měla Komise v napadeném rozhodnutí za nepravděpodobné, že by případná strategie uzavření mohla mít významné negativní vlivy na hospodářskou soutěž na navazujícím trhu, a to z důvodu dostupnosti jiných placených prémiovým sportovních televizních kanálů, které mají atraktivní obsah, zejména kanálu Fox Sports. Navíc Komise v napadeném rozhodnutí uvedla, že přibližně 3 % předplatitelů placených televizních služeb bylo předplatiteli Ziggo Sport Totaal. Konečně poznamenává, že i když spotřeba audiovizuálního obsahu na mobilních zařízeních v poslední době vzrostla, interní dokumenty Vodafone prokazují, že tato spotřeba zůstala velmi nízká, nižší než 3 % celkové spotřeby televizních služeb, a to o to více, jestliže se jedná o přímý televizní přenos a zejména živé vysílání sportovních událostí. Pouze 12 % spotřebitelů, kteří používají mobilní zařízení pro přístup k audiovizuálnímu obsahu, totiž sledují televizi v přímém přenosu. Kromě toho, podle nezávislé studie sledovalo v posledním čtvrtletí roku 2015 pouze 4 % předplatitelů Ziggo Sport Totaal tento kanál na svých mobilních zařízeních.
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise v napadeném rozhodnutí k závěru, že strategie uzavření vstupů s významnými negativní účinky na hospodářskou soutěž nebyla pravděpodobná.
Konečně měla Komise v napadeném rozhodnutí za to, že strategie omezení zákazníků byla rovněž nepravděpodobná, a to z důvodů, které nejsou v projednávaném sporu relevantní.
–
Konglomerátní účinky a koordinované účinky
V napadeném rozhodnutí dospěla Komise k závěru, že zamýšlené spojení nevyvolává protisoutěžní konglomerátní účinky. Ve skutečnosti budou spotřebitelé zvýhodněni zvýšenou hospodářskou soutěží na trhu balíčků služeb pevného a mobilního spojení mezi subjektem vzniklým spojením a žalobkyní.
Pokud jde o analýzu koordinovaných účinků vyplývajících ze spojení, Komise měla za to, že zamýšlené spojení nevyvolává závažné pochybnosti.
Vyšší efektivita, závazky a závěr
V napadeném rozhodnutí měla Komise za to, že údajná vyšší efektivita, kterou uvádí oznamující strany, nestačí k tomu, aby odstranila její závažné pochybnosti o slučitelnosti spojení.
Bez ohledu na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že konečné závazky předložené oznamujícími stranami umožňují napravit zjištěné problémy hospodářské soutěže. V zásadě se oznamující strany zavázaly postoupit činnosti pevné sítě Vodafone v Nizozemsku, aby zareagovaly na konkurenční tlak, který vykonávají na případných trzích balíčků fixních služeb a fixních-mobilních služeb „multiple play“. Tyto strukturální závazky totiž zcela odstraňují jakékoliv horizontální překrývání mezi činnostmi oznamujících stran na těchto případných trzích.
S ohledem na výše uvedené Komise v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. b) a čl. 6 odst. 2 nařízení č. 139/2004 rozhodla prohlásit zamýšlené spojení podniků za slučitelné s vnitřním trhem a s dohodou o Evropském hospodářském prostoru (EHP), pod podmínkou úplného dodržení navržených závazků.
Řízení a návrhová žádání účastnic řízení
Návrhem došlým kanceláři Tribunálu dne 12. června 2017 podala žalobkyně projednávanou žalobu.
Podáním došlým kanceláři Tribunálu dne 11. září 2017 podaly společnosti VodafoneZiggo Group Holding, Vodafone a Liberty Global návrh na vstup do tohoto řízení jako vedlejší účastník na podporu návrhových žádání Komise.
Usnesením ze dne 19. října 2017 předseda osmého senátu Tribunálu tomuto návrhu vyhověl. Vedlejší účastnice podaly svůj spis a žalobkyně doručila vyjádření k tomuto spisu ve stanovených lhůtách.
Řeči účastnic řízení a jejich odpovědi na ústní otázky Tribunálu byly vyslechnuty na jednání konaném dne 29. listopadu 2018. Na jednání se účastnice řízení vzdaly návrhů na důvěrné zacházení s informacemi uvedenými ve spisu před Tribunálem.
Žalobkyně navrhuje, aby Tribunál:
–
napadené rozhodnutí zrušil,
–
uložil Komisi náhradu nákladů řízení.
Komise navrhuje, aby Tribunál:
–
žalobu zamítl,
–
uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení.
Vedlejší účastnice řízení navrhují, aby Tribunál:
–
žalobu zamítl,
–
uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení.
Právní otázky
Na podporu žaloby vznáší žalobkyně tři žalobní důvody vycházející zaprvé ze zjevně nesprávného posouzení, pokud jde o definici relevantního trhu, zadruhé ze zjevně nesprávného posouzení, pokud jde o vertikální účinky spojení ohledně trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů, jakož i navazujícího trhu maloobchodní dodávky balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“ a zatřetí z porušení povinnosti uvést odůvodnění.
K prvnímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu ze zjevně nesprávného posouzení, pokud jde o definici relevantního trhu
K prvnímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu ze zjevně nesprávného posouzení, pokud jde o definici relevantního trhu.
Úvodem žalobkyně uvádí význam sportovního obsahu proto, aby se přitáhli zákazníci na trhu maloobchodních dodávek televizních služeb, což vysvětluje, proč se boj o výlučná distribuční práva stává intenzivnější.
Žalobkyně tvrdí, že v Nizozemsku existují jen dva hospodářské objekty činné na trhu velkoobchodních dodávek placených prémiových sportovních televizních kanálů na straně nabídky, a sice Liberty Global s kanálem Ziggo Sport Totaal a Fox s kanálem Fox Sports, i když připouští, že kanál Eurosport, který patří skupině Discovery, nabízí rovněž sportovní obsah, který je obecně základní. Podle žalobkyně Ziggo Sport Totaal a Fox Sports mají jedinečný a výlučný obsah, který je hlavním faktorem u předplatných. Některé obsahy jsou pro spotřebitele podstatné a nemohou být nahrazeny jinými obsahy. Například pro milovníky těchto sportů nejsou Formule 1 a fotbal zastupitelné. V tomto ohledu žalobkyně tvrdí, že nejčastěji sledovanými sporty v Nizozemsku je nizozemský fotbalový šampionát (Eredivisie), hlavní národní a mezinárodní fotbalové zápasy (Champions League, anglická Premier League a španělská Liga) a Formule 1. Podle žalobkyně se musí tento druh obsahu považovat za nepostradatelný pro dodavatele televizních služeb, spolu s velkými mezinárodními sportovními událostmi, jako jsou Olympijské hry, mistrovství světa ve fotbale, mistrovství Evropy ve fotbale, Tour de France a Giro d’Italia. Proto musí být pro tento obsah provedena dodatečná segmentace trhu.
V důsledku toho se placené prémiové sportovní televizní kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports nemohou zastupovat, protože sportovní obsah je nezastupitelný. Podle žalobkyně se tyto kanály navzájem doplňují a jedná se o klíčové vstupy pro dodavatele maloobchodních televizních služeb s cílem provádět účinnou hospodářskou soutěž na navazujícím trhu.
Proto podle žalobkyně dodavatelé maloobchodních televizních služeb, kteří nemohou nabídnout dva kanály, jsou spotřebiteli vnímáni jako méně zajímavá nabídka a hrozí jím značná ztráta předplatitelů. Tento argument je podpořen řadou dokumentů přiložených k žalobě. Navíc z rozhodovací praxe Komise vyplývá, že sporty nejsou zastupitelné a že pravidelné fotbalové události jsou důležitým faktory pro předplatné.
Žalobkyně upřesňuje, že když je nepostradatelná sportovní soutěž vysílaná na určitém kanálu, tento kanál se stane nepostradatelný pro hospodářskou soutěž. Skutečnost, že další kanály mají rovněž nepostradatelný obsah, neznamená podle žalobkyně, že první kanál není nepostradatelný.
Žalobkyně uvádí, že skutečnost, uznaná Komisí v napadeném rozhodnutí, že cena Fox Sports je vyšší než cena Ziggo Sport Totaal, potvrzuje, že tyto kanály nejsou zastupitelné.
Kromě toho ve vyjádření ke spisu vedlejšího účastníka žalobkyně tvrdí, že v rámci postupu přezkumu spojování podniků před nizozemským orgánem pro hospodářskou soutěž v roce 2012 operátor, který je součástí skupiny Liberty Global, tvrdil, že nizozemský fotbalový šampionát (Eredivisie) je pro dodavatele maloobchodních televizních služeb nepostradatelný.
V replice žalobkyně tvrdí, že pokud v žalobě neuvedla odkaz na body odůvodnění stižené zjevně nesprávným posouzením ohledně definice relevantního trhu, je to proto, že napadené rozhodnutí neobsahuje prakticky žádnou analýzu trhu se sportovními obsahy. V každém případě v rámci prvního žalobního důvodu vzneseného v žalobě žalobkyně výslovně uvedla řadu bodů odůvodnění, které jsou uvedeny v bodě napadeného rozhodnutí, který se týká analýzy hospodářské soutěže.
Navíc zjevně nesprávné posouzení, kterým je stiženo napadené rozhodnutí, pokud jde o definici relevantního trhu, má důsledky pro analýzu účinků spojení na hospodářskou soutěž na navazujícím trhu.
Konečně na jednání žalobkyně upřesnila, že podle ní každý z placených prémiových sportovních televizních kanálů Ziggo Sport Totaal a Fox Sports představoval odlišný trh.
Komise, podporovaná vedlejšími účastnicemi řízení, argumenty vznesené žalobkyní zpochybňuje.
Úvodem je třeba připomenout, že žaloba v souladu s čl. 76 písm. d) jednacího řádu Tribunálu obsahuje dovolávané žalobní důvody a argumenty, jakož i stručný popis uvedených žalobních důvodů.
Podle ustálené judikatury musí být nezávisle na jakékoliv terminologické otázce tento popis dostatečně jasný a přesný, aby žalovanému umožnil připravit si obranu a Tribunálu umožnil rozhodnout o žalobě případně i bez dalších informací. Za účelem zajištění právní jistoty a řádného výkonu spravedlnosti totiž pro to, aby byla žaloba přípustná, je třeba, aby hlavní skutkové a právní okolnosti, na kterých je založena, vyplývaly, přinejmenším stručně, ale uceleně a srozumitelně, z textu samotné žaloby (viz rozsudek ze dne 6. října 2015, Corporación Empresarial de Materiales de Construcción v. Komise,
T-250/12
,
EU:T:2015:749
, bod
a citovaná judikatura).
V projednávaném případě žalobkyně v zásadě tvrdí, že se Komise dopustila zjevně nesprávného posouzení tím, že měla za to, že Ziggo Sport Totaal a Fox Sports působily na stejném trhu, a sice trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů, protože sportovní obsah, který nabízí, není zastupitelný. Toto vyplývá zejména z bodu 28 žaloby a je kromě toho potvrzeno v bodě 29 repliky, ve kterém žalobkyně upřesňuje, že její kritika se týká chybějící dodatečné segmentace uvedeného trhu.
Je tedy třeba dospět k závěru, že žaloba splňuje minimální požadavky čl. 76 písm. d) jednacího řádu ve smyslu judikatury citované v bodě 54 výše. Kromě toho je třeba konstatovat, že Komise mohla identifikovat argumenty vznesené žalobkyní, aby je zpochybnila ve svých písemnostech. Námitky vznesené Komisí ohledně přípustnosti prvního žalobního důvodu musí být proto zamítnuty.
Pokud jde o přezkum opodstatněnosti prvního žalobního důvodu, je třeba připomenout, že pokud jde o zvažovanou aplikaci pravidel týkajících se kontroly spojování podniků, vhodné vymezení relevantního trhu je nezbytným předpokladem pro posouzení účinků oznámeného spojení podniků na hospodářskou soutěž (rozsudky ze dne 31. března 1998, Francie a další v. Komise,
C-68/94 a C-30/95
,
EU:C:1998:148
, bod
; ze dne 6. června 2002, Airtours v. Komise,
T-342/99
,
EU:T:2002:146
, bod
, a ze dne 7. května 2009, NVV a další v. Komise,
T-151/05
,
EU:T:2009:144
, bod
).
Podle ustálené judikatury platí, že hmotněprávní pravidla týkající se kontroly spojování podniků a zvláště ta, která se týkají posuzování spojení, jako je článek 2 nařízení č. 139/2004, svěřují Komisi především při hospodářském posouzení určitou diskreční pravomoc. Proto musí být přezkum výkonu takové pravomoci unijním soudem, která je pro definici pravidel v oblasti spojování zásadní, proveden s přihlédnutím k prostoru pro uvážení, který je dán normami hospodářského charakteru, jež jsou součástí právní úpravy spojování (rozsudky ze dne 31. března 1998, Francie a další v. Komise,
C-68/94 a C-30/95
,
EU:C:1998:148
, body
a
; ze dne 6. června 2002, Airtours v. Komise,
T-342/99
,
EU:T:2002:146
, bod
, a ze dne 7. května 2009, NVV a další v. Komise,
T-151/05
,
EU:T:2009:144
, bod
).
Zvláště vymezení relevantního trhu, a to v rozsahu, v němž Komise v jeho rámci provádí komplexní hospodářské posouzení, může být předmětem pouze omezeného přezkumu unijním soudem (rozsudky ze dne 17. září 2007, Microsoft v. Komise,
T-201/04
,
EU:T:2007:289
, bod
, a ze dne 7. května 2009, NVV a další v. Komise,
T-151/05
,
EU:T:2009:144
, bod
).
Komise má sice v hospodářské oblasti určitý prostor pro uvážení, avšak neznamená to, že soud Unie nesmí přezkoumávat výklad údajů hospodářské povahy provedený Komisí. Unijní soud musí totiž zejména ověřit nejen věcnou správnost nabízených důkazních materiálů, jejich věrohodnost a soudržnost, ale musí rovněž přezkoumat, zda tyto skutečnosti představují veškeré rozhodné údaje, jež musí být při posuzování komplexní situace vzaty v úvahu, a zda o ně lze opřít vyvozené závěry (rozsudky ze dne 17. září 2007, Microsoft v. Komise,
T-201/04
,
EU:T:2007:289
, bod
, a ze dne 7. května 2009, NVV a další v. Komise,
T-151/05
,
EU:T:2009:144
, bod
).
Oddíl 6 formuláře CO pro oznamování spojení ve smyslu nařízení o spojování, který je uveden v příloze I nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 7. dubna 2004, kterým se provádí nařízení č. 139/2004 (
Úř. věst. 2004, L 133, s. 1
; Zvl. vyd. 08/03, s. 88), a které odkazuje na sdělení Komise o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (
Úř. věst. 1997, C 372, s. 5
, dále jen „sdělení o definici relevantního trhu“) stanoví, že relevantní výrobkový trh zahrnuje všechny výrobky nebo služby, které jsou spotřebitelem s ohledem na jejich vlastnosti, ceny a zamýšlené použití považovány za zaměnitelné nebo zastupitelné.
Z bodu 15 sdělení o definici relevantního trhu vyplývá, že posouzení náhrady poptávky vyžaduje stanovení sortimentu výrobků, které spotřebitel považuje za zastupitelné.
Z bodu 17 uvedeného sdělení vyplývá, že otázkou, již je třeba zodpovědět, je, zda by zákazníci stran přešli na snadno dostupné náhrady nebo na dodavatele sídlící jinde, v reakci na hypoteticky malé, v rozmezí od 5 do 10 %, avšak stálé zvyšování relativní ceny pro výrobky uvažované v dotyčných oblastech.
Argumenty žalobkyně uvedené v rámci prvního žalobního důvodu je tedy třeba přezkoumat ve světle těchto úvah.
Jak vyplývá z bodu 55 výše, žalobkyně v zásadě kritizuje chybějící dodatečnou segmentaci trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů. Podle ní kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports nejsou zastupitelné z důvodu nezastupitelnosti sportovního obsahu, který vysílají, a proto by se měly považovat za odlišné trhy. Ve skutečnosti každý z těchto kanálů představuje sám o sobě odlišný trh.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že podle bodů 158 až 163 odůvodnění napadeného rozhodnutí tvoří trh velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů na straně nabídky dodavatelé televizních kanálů, kteří nabývají nebo produkují audiovizuální obsah a sestavují ho v rámci televizních kanálů, a na straně poptávky maloobchodní dodavatelé televizních služeb, kteří nabývají práva ke kanálům, aby je vysílali konečným uživatelům.
Z bodu 162 odůvodnění napadeného rozhodnutí vyplývá, že Liberty Global je činná na tomto trhu na straně nabídky, když poskytuje kanál Ziggo Sport Totaal třetím stranám, a zároveň na straně poptávky, když nabývá práva ke kanálům, aby je začlenila do své nabídky maloobchodních televizních služeb. Pokud jde o Vodafone, podle bodu 163 odůvodnění napadeného rozhodnutí je tato společnost činná na tomto trhu pouze na straně poptávky.
Jak bylo uvedeno v bodech 61 a 63 výše, otázka, zda dva výrobky nebo dvě služby jsou součástí stejného trhu, sebou nese určení, zda se považují za vzájemně zaměnitelné nebo zastupitelné z důvodu jejich vlastností, cen a zamýšleného použití, a to v první řadě z pohledu zákazníka.
V projednávaném případě, pokud jde o trh velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů, poptávka, nebo jinými slovy zákazníci, je tvořena maloobchodními dodavateli televizních služeb, kteří začleňují tyto kanály do jejich nabídky konečným spotřebitelům, jak je uvedeno v bodě 66 výše.
Je třeba uvést, že podle bodu 176 odůvodnění napadeného rozhodnutí někteří respondenti na průzkum trhu uvedli, že kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports si konkurují, pokud jde o podobné zákazníky a obsah a navíc se stávají zastupitelnými. Navíc podle bodu 500 odůvodnění napadeného rozhodnutí Komise uvedla, že zákazníci, a sice maloobchodní dodavatelé, mají přístup k některým placeným prémiovým sportovním televizním kanálům, zejména Fox Sports, jako alternativu k Ziggo Sport Totaal. Dále vyplývá z bodu 502 odůvodnění napadeného rozhodnutí, že většina respondentů na průzkum trhu má za to, že Fox Sports má stejně atraktivní – ne-li atraktivnější – obsahovou nabídku než Ziggo Sport Totaal, což prokazuje výrazně vyšší množství předplatitelů kanálu Fox Sports, i když je dražší. Navíc z bodu 504 odůvodnění napadeného rozhodnutí vyplývá, že většina respondentů na průzkum má za to, že pro maloobchodní dodavatele televizních služeb je podstatné nabídnout přinejmenším jeden placený prémiový sportovní televizní kanál, ačkoliv jen menšina měla za to, že je nezbytné nabízet všechny placené prémiové sportovní televizní kanály dostupné v Nizozemsku.
Z těchto úvah vyplývá, že Komise, aniž by se dopustila zjevně nesprávného posouzení, nesegmentovala dále v napadeném rozhodnutí trh velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů, s ohledem na zastupitelnost kanálů, zejména Ziggo Sport Totaal a Fox Sports, na straně poptávky, a to z hlediska maloobchodních dodavatelů televizních služeb.
Žádný z argumentů uplatněných žalobkyní nemůže tento závěr zpochybnit.
Zaprvé je třeba uvést, že i když žalobkyně tvrdí, že Ziggo Sport Totaal a Fox Sports by měly patřit na odlišné trhy, a přestože na jednání uvedla, že každý z těchto kanálů by měl sám o sobě představovat odlišný trh, neuvádí jasně, jaká by měla být jiná definice relevantního trhu, která se má použít, včetně jeho označení a vlastností, kterou obecně navrhuje. Zdá se, že podle žalobkyně by měl každý placený prémiový sportovní televizní kanál vysílající prémiový nebo nepostradatelný obsah, jako například nizozemský fotbalový šampionát, hlavní vnitrostátní a mezinárodní fotbalové soutěže nebo Formuli 1, patřit na odlišný trh. Důvodem je, že tyto různé druhy obsahu nejsou pro milovníky sportu zastupitelné.
Přitom jak bylo uvedeno v bodech 70 a 71 výše, rozhodující je zastupitelnost těchto kanálů na straně poptávky na tomto trhu, tvořeného maloobchodními dodavateli televizních služeb.
Navíc, pokud jde o navazující trh, i za předpokladu, jak to tvrdí žalobkyně, že by pro konečného spotřebitele nebyl jeden sportovní obsah zcela zaměnitelný s druhým, je třeba připomenout, že podle bodů 55 a 56 odůvodnění napadeného rozhodnutí je relevantním trhem případně trh maloobchodních dodávek placených televizních služeb a nikoliv trh maloobchodních dodávek placených televizních služeb sportovního obsahu a už vůbec ne trh dodávek placených televizních služeb fotbalového obsahu. Sportovní obsahy vysílané kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports jsou totiž součástí celkové nabídky televizních služeb nabízené konečným spotřebitelům, která obsahuje různé prvky, z nichž je sportovní obsah jen jednou složkou, i když může být důležitý pro přilákání zákazníků. Z pohledu průměrného konečného spotřebitele televizních služeb obecně proto chybí informace o tom, že televizní služby zahrnující kanál Ziggo Sport Totaal nejsou srovnatelné s televizními službami zahrnujícími kanál Fox Sports, navzdory skutečnosti, že sportovní obsah těchto dvou kanálů není totožný. Kromě toho, i když se z obchodního pohledu může pro maloobchodního dodavatele televizních služeb jevit jako žádoucí, aby mohl nabízet svým předplatitelům kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports, je třeba připomenout, že podle bodu 504 odůvodnění napadeného rozhodnutí měla pouze menšina respondentů na průzkum trhu za to, že je nezbytné nabízet všechny placené prémiové sportovní televizní kanály dostupné v Nizozemsku.
Zadruhé, pokud jde o argument, který se týká rozdílu cen mezi kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports, je třeba poznamenat, jak je to uvedeno v bodě 61 výše, že cena patří mezi prvky relevantní pro přezkoumání toho, zda jsou dva výrobky zastupitelné. Přitom aby mohly být výrobky považovány za náhrady na straně poptávky, není nezbytné, aby byly nabízeny za stejnou cenu. Výrobek nebo služba nízké kvality prodávaný za nízkou cenu může skutečně nahradit výrobek lepší kvality prodávaný za vyšší cenu. Co je důležité, je pravděpodobná reakce spotřebitelů na relativní zvýšení cen (obdobně viz Pokyny Komise pro analýzu trhu a posuzování významné tržní síly podle předpisového rámce Společenství pro sítě a služby elektronických komunikací,
Úř. věst. 2002, C 165, s. 6
, bod 46).
Navíc je třeba uvést, že odstavce 17 a 18 sdělení o definici relevantního trhu, citované žalobkyní, popisují použití „testu SSNIP“ (small but significant and non-transitory increase in price), který má zkoumat reakce zákazníků na zvýšení relativních cen dotčeného výrobku, když všechny ostatní faktory zůstanou stejné, tedy včetně ceny výrobku, který se uchází o začlenění na stejný relevantní trh. Přitom v projednávané věci se žalobkyně omezuje na poukázání rozdílu cen, který je kromě toho neurčitý, mezi kanály Fox Sports a Ziggo Sport Totaal. S ohledem na odstavce 17 a 18 sdělení o definici relevantního trhu je tento prvek sám o sobě nedostatečný k tomu, aby zpochybnil závěr napadeného rozhodnutí, podle kterého jsou tyto dva kanály zastupitelné.
Zatřetí, pokud jde o vyjádření poskytnutá UPC, operátorem, který je součástí skupiny Liberty Global, v rámci postupu přezkumu spojování podniků před nizozemským orgánem pro hospodářskou soutěž, je třeba uvést, že prohlášení, která operátor učinil o čtyři roky dříve v jiném řízení, nemohou vázat Komisi ani zpochybnit sama o sobě legalitu rozhodnutí Komise, které se kromě toho zakládá na všech úvahách a důkazech, zejména těch, které jsou uvedeny v bodě 70 výše. Navíc dotčená prohlášení pouze potvrzují, že nizozemský fotbalový šampionát je součástí takzvaného „nepostradatelného“ obsahu, který je typicky vysílán placenými prémiovými sportovními televizními kanály, což není v napadeném rozhodnutí zpochybněno.
Začtvrté je třeba konstatovat, že argumentace žalobkyně, podle které je definice relevantních trhů v projednávaném případě v rozporu s určitými dřívějšími rozhodnutími Komise, nemůže obstát. Podle judikatury je totiž Komise povinna provést individuální analýzu okolností vlastních každému případu, aniž by byla vázána dřívějšími rozhodnutími, která se týkají jiných hospodářských subjektů, jiných výrobkových trhů a trhů služeb nebo jiných zeměpisných trhů v různých okamžicích. Žalobkyně tak není oprávněna zpochybnit zjištění Komise z důvodu, že se liší od zjištění učiněných dříve v jiné věci, i kdyby relevantní trhy v obou věcech byly podobné nebo dokonce totožné (rozsudek ze dne 25. března 2015, Slovenská pošta v. Komise,
T-556/08
, nezveřejněný,
EU:T:2015:189
, body
a
).
I kdyby mohl být tento argument přehodnocen tak, že vychází z porušení zásady ochrany legitimního očekávání, hospodářské subjekty nejsou oprávněny zakládat své legitimní očekávání na zachování dřívější rozhodovací praxe, která se může měnit v závislosti na změně okolností nebo vývoji analýzy Komise (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 13. května 2015, Niki Luftfahrt v. Komise,
T-162/10
,
EU:T:2015:283
, bod
).
V každém případě rozhodnutí Komise uvedená žalobkyní nemohou podpořit její argumentaci, protože vychází z nesprávného výkladu těchto rozhodnutí. Ze znění odstavců a bodů odůvodnění citovaných žalobkyní totiž vyplývá, že tato rozhodnutí se týkají zastupitelnosti poptávky na předcházejícím trhu udělování licencí a nabývání práv k vysílání televizního obsahu, zatímco první žalobní důvod se týká definice navazujícího trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů (rozhodnutí ze dne 13. listopadu 2001 ve věci COMP/M.2483 – Group Canal +/RTL/GJCD/JV, odstavec 19, a ze dne 2. dubna 2003 ve věci COMP/M.2876 – Newscorp/Telepiù, odstavec 66).
Zapáté je třeba konstatovat, že dokumenty připojené k žalobě nemohou vyvrátit závěr v napadeném rozhodnutí týkající se skutečnosti, že kanály Fox Sports a Ziggo Sport Totaal představují alternativy pro maloobchodní dodavatele televizních služeb. Zejména dokument uvedený v příloze 10 žaloby nezohledňuje dostupnost Fox Sports a proto neumožňuje vyvodit závěr ohledně zastupitelnosti Fox Sports a Ziggo Sport Totaal.
Totéž platí pro studii
TelecomPaper
ze dne 17. února 2016,které je uvedena v příloze 11 k žalobě, která neuvádí Fox Sports a krom toho se netýká Ziggo Sport Totaal, ale Ziggo Sport. Navíc tato studie pouze uvádí, že tento kanál je pro 14 % předplatitelů jedním z důvodů, proč zůstat u Liberty Global, což nenaznačuje ani to, že by to byl hlavní důvod pro tyto osoby, ani že by to byl jeden z důvodů pro většinu předplatitelů.
Stejně tak tisková zpráva uvedená v příloze 12 k žalobě se omezuje na uvedení, že Ziggo Sport, a nikoliv Ziggo Sport Totaal, je jedním z důvodů pro předplatné u Liberty Global pro téměř 20 % předplatitelů, aniž by to vylučovalo zastupitelnost kanálů Fox Sports a Ziggo Sport Totaal, a aniž by to znamenalo, že se jedná o hlavní důvod pro většinu předplatitelů.
Pokud jde o roční účetní závěrku subjektu vzniklého spojením za rok 2016, která je uvedena v příloze 13 k žalobě, je třeba poznamenat, že je zřejmé, že tento dokument odkazuje na kanál Ziggo Sport spíše než na kanál Ziggo Sport Totaal. V každém případě, jak to již bylo uvedeno, jelikož se v něm neuvádí kanál Fox Sports, nevylučuje to zastupitelnost tohoto kanálu kanálem Ziggo Sport Totaal.
Pokud jde o studii vypracovanou nizozemským orgánem pro média, uvedenou v příloze 14 k žalobě, stačí poznamenat, že se omezuje na uvedení toho, že obsah nabídky televizních služeb, jinými slovy obsah balíčku, je jedním z důvodů pro výběr dodavatele ze strany zákazníků, přičemž prvním důvodem výběru je cena. Přitom jak již bylo uvedeno, toto nevylučuje zastupitelnost kanálů Fox Sports a Ziggo Sport Totaal, a ani údaje týkající se procentního podílu televizních diváků, které sledují Ziggo Sport Totaal a Fox Sports příležitostně a každodenně, neposkytují žádnou informaci, pokud jde o zastupitelnost těchto dvou kanálů.
Stejný závěr se použije na studii uvedenou v příloze 15 k žalobě, která neobsahuje žádnou úvahu, která by mohla zpochybnit zastupitelnost kanálů Ziggo Sport Totaal a Fox Sports a omezuje se na zdůraznění významu sportovního obsahu jako obchodní strategie maloobchodních dodavatelů televizních služeb.
Rovněž konzultační dokument vypracovaný nizozemským orgánem pro hospodářskou soutěž, uvedený v příloze 9 žaloby, se omezuje v části citované žalobkyní na to, že maloobchodní dodavatelé se snaží odlišit od svých soutěžitelů prostřednictvím obsahu své nabídky, což nezpochybňuje zastupitelnost kanálů Ziggo Sport Totaal a Fox Sports.
Konečně je třeba konstatovat, že jelikož studie uvedená v příloze 16 k žalobě uvádí pouze, že spotřebitelé přikládají určitý význam možnosti získat přístup k určitým obsahům, včetně sportovního obsahu, neobsahuje žádnou úvahu na podporu tvrzení žalobkyně, podle kterého nejsou kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports zastupitelné.
Vzhledem ke všem výše uvedeným úvahám je třeba první žalobní důvod zamítnout jako neopodstatněný.
K druhému žalobnímu důvodu, vycházejícímu ze zjevně nesprávného posouzení, pokud jde o vertikální účinky
Druhým žalobním důvodem žalobkyně tvrdí, že napadené rozhodnutí je stiženo zjevně nesprávným posouzením, pokud jde o vertikální účinky spojení, zejména účinek uzavření vstupů na trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů.
Úvodem žalobkyně tvrdí, že Komise v napadeném rozhodnutí nesprávně přezkoumala účinky uzavření vstupů v souvislosti s kanálem Ziggo Sport Totaal, pouze pokud jde o mobilní sítě. V tomto ohledu uvádí, že subjekt vzniklý spojením je schopný nabízet přístup ke kanálu Ziggo Sport Totaal prostřednictvím balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“.
Žalobkyně tvrdí, že subjekt vzniklý spojením je schopný uskutečňovat strategii uzavření vstupů, má motivaci k takovému jednání a tato strategie má významné negativní účinky na hospodářskou soutěž.
Zaprvé, pokud jde o schopnost uskutečňovat strategii uzavření vstupů, žalobkyně tvrdí, že i před zamýšleným spojením měla Liberty Global tržní podíl více než 50 % na trhu s balíčky služeb „multiple play“. Proto s činnostmi na trhu mobilních služeb v návaznosti na zamýšlené spojení má subjekt vzniklý spojením možnost uzavřít nové trhy, zejména trhy s balíčky fixních-mobilních služeb „multiple play“.
V replice žalobkyně tvrdí, že analýza schopnosti subjektu vzniklého spojením uskutečňovat strategii uzavření je nesprávná, protože kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports nemohou být začleněny na stejný relevantní trh. Podle žalobkyně bod 501 odůvodnění napadeného rozhodnutí potvrzuje, že tyto kanály patří na odlišné trhy, protože každý z nich vysílá nepostradatelný obsah. Navíc skutečnost, že Fox Sports měl značně více předplatitelů než Ziggo Sport Totaal, navzdory skutečnosti, že Fox Sports je dražší, jak je to uvedeno v bodě 502 odůvodnění napadeného rozhodnutí, potvrzuje, že nejsou zastupitelné.
Žalobkyně kromě toho namítá to, co považuje za „nepřijatelnou změnu“ napadeného rozhodnutí, když Komise uvedla v rámci tohoto sporu údajný překlep v bodě 500 odůvodnění napadeného rozhodnutí, který se týká údajů o podílech na trhu.
Dovolává se rozsudku ze dne 26. října 2017, KPN v. Komise (
T-394/15
, nezveřejněný,
EU:T:2017:756
), podle kterého přítomnost významného soutěžitele, jako je Fox Sports, na trhu je nedostatečná k tomu, aby vyloučila, že jiný hospodářský subjekt může mít tržní sílu.
Žalobkyně uvádí, že bod 504 odůvodnění napadeného rozhodnutí, podle kterého většina respondentů na průzkum trhu má za to, že dodavatelé televizních služeb musí nabízet alespoň jeden placený prémiový sportovní televizní kanál, nevylučuje, že k tomu, aby probíhala účinná hospodářská soutěž, je třeba více kanálů. Navíc tvrdí, že otázka položená Komisí během průzkum trhu nebyla jednoznačná.
Proto s ohledem na jeho tržní sílu by měl subjekt vzniklý spojením schopnost zamezit svým soutěžitelům přístup k nepostradatelnému vstupu.
Zadruhé, pokud jde o motivaci podílet se na strategii uzavření, žalobkyně tvrdí, že subjekt vzniklý spojením bude schopen získat konkurenční výhodu na navazujícím trhu.
Zatřetí, pokud jde o případné účinky strategie uzavření na hospodářskou soutěž na trhu balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“, žalobkyně tvrdí, že Komise nepřezkoumala správně negativní účinky, jelikož nezohlednila význam sportovního obsahu.
Komise, podporovaná vedlejšími účastnicemi řízení, argumenty vznesené žalobkyní zpochybňuje.
Ve svém druhém žalobním důvodu žalobkyně v zásadě tvrdí, že se Komise dopustila zjevně nesprávného posouzení tím, že neměla za to, že zamýšlené spojení vyvolávalo vertikální problémy hospodářské soutěže na trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů, zejména účinky uzavření vstupu ohledně kanálu Ziggo Sport Totaal.
Podle čl. 2 odst. 2 nařízení č. 139/2004 spojení, která zásadně nenaruší účinnou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vzniku nebo posílení dominantního postavení, budou prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem. Naopak podle čl. 2 odst. 3 téhož nařízení spojení podniků, která zásadně naruší účinnou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nebo na jeho podstatné části, zejména v důsledku vzniku nebo posílení dominantního postavení, musejí být prohlášena za neslučitelná s vnitřním trhem.
Kromě toho, podle čl. 8 odst. 2 nařízení č. 139/2004, jestliže Komise zjistí, že v návaznosti na změnu provedenou dotčenými podniky oznámené spojení splňuje kritérium stanovené v čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení, vydá rozhodnutí prohlašující toto spojení za slučitelné s vnitřním trhem.
Jak je uvedeno v bodě 58 výše, podle ustálené judikatury platí, že hmotněprávní pravidla týkající se kontroly spojování podniků a zvláště ta, která se týkají posuzování spojení, jako je článek 2 nařízení č. 139/2004, svěřují Komisi především při hospodářském posouzení určitou diskreční pravomoc. Přezkum výkonu takové pravomoci unijním soudem, která je pro definici pravidel v oblasti spojování zásadní, tedy musí být proveden s přihlédnutím k prostoru pro uvážení, které je dán normami hospodářského charakteru, jež jsou součástí právní úpravy spojování.
Obzvláště není věcí Tribunálu, aby nahradil ekonomické posouzení Komise svým posouzením (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 9. července 2007, Sun Chemical Group a další v. Komise,
T-282/06
,
EU:T:2007:203
, bod
, a ze dne 7. června 2013, Spar Österreichische Warenhandels v. Komise,
T-405/08
, nezveřejněný,
EU:T:2013:306
, bod
).
Nicméně, jak bylo uvedeno v bodě 60 výše, ačkoli má Komise určitý prostor pro uvážení v hospodářské oblasti, neznamená to, že unijní soud nesmí přezkoumávat výklad údajů hospodářské povahy provedený Komisí. Soud totiž musí zejména ověřit nejen věcnou správnost dovolávaných důkazních prostředků, jejich věrohodnost a soudržnost, ale rovněž přezkoumat, zda tyto skutečnosti představují veškeré relevantní údaje, jež musí být při posuzování komplexní situace vzaty v úvahu, a zda o ně lze opřít závěry, které z nich byly vyvozeny.
Kontrola spojení Komisí vyžaduje analýzu předpokládaného vývoje, která spočívá ve zkoumání, jak by takové spojení mohlo změnit faktory určující stav hospodářské soutěže na daném trhu, aby bylo možné zjistit, zda by vedlo k významnému narušení účinné hospodářské soutěže. Tato analýza předpokládaného vývoje vyžaduje představu různých řetězení příčin a následků, aby bylo možno vyjít z těch nejvíce pravděpodobných (rozsudky ze dne 19. června 2009, Qualcomm v. Komise,
T-48/04
,
EU:T:2009:212
, bod
, a ze dne 9. března 2015, Deutsche Börse/v. Komise,
T-175/12
, nezveřejněný,
EU:T:2015:148
, bod
; viz rovněž v tomto smyslu rozsudek ze dne 15. února 2005, Komise v. Tetra Laval,
C-12/03 P
,
EU:C:2005:87
, bod
).
Je tedy věcí Komise, aby ve svém rozhodnutí, kterým se spojení podniků prohlašuje za slučitelné s vnitřním trhem, s dostatečnou pravděpodobností prokázala, že toto spojení pozměněné závazky navrženými účastníky spojení nebude mít za následek významné narušení účinné hospodářské soutěže na vnitřním trhu nebo na jeho podstatné části. Třetí dotčená osoba, jejíž žaloba směřuje ke zrušení rozhodnutí, kterým se spojení podniků doprovázené závazky prohlašuje za slučitelné s vnitřním trhem, tedy musí prokázat, že Komise nesprávně posoudila toto spojení do takové míry, že jeho slučitelnost s vnitřním trhem je zpochybněna (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 19. června 2009, Qualcomm v. Komise,
T-48/04
,
EU:T:2009:212
, body
a
).
Druhý žalobní důvod je třeba analyzovat ve světle těchto úvah.
Úvodem žalobkyně tvrdí, že Komise v napadeném rozhodnutí nesprávně přezkoumala účinky uzavření vstupu pouze, pokud jde o mobilní sítě.
V tomto ohledu je třeba připomenout, že podle ustálené judikatury je Komise v rámci přezkumu slučitelnosti spojení s vnitřním trhem povinna posoudit účinky spojení na hospodářskou soutěž na trzích, na kterých dochází k překrytí mezi činnostmi stran spojení. Z toho vyplývá, že pokud byla jedna ze stran již před spojením na relevantním trhu v dominantním postavení, toto postavení není již z podstaty věci předmětem analýzy účinků spojení na hospodářskou soutěž. Naopak to neplatí v případě, když dominantní postavení na relevantním trhu vyplývá ze spojení nebo je jím posíleno (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 13. května 2015, Niki Luftfahrt v. Komise,
T-162/10
,
EU:T:2015:283
, body
a
).
Jak již bylo uvedeno v bodě 109 výše, z judikatury tedy vyplývá, že kontrola spojování podniků vyžaduje analýzu předpokládaného vývoje, která spočívá ve zkoumání, jak by takové spojení mohlo změnit faktory určující stav hospodářské soutěže na daném trhu.
Navíc z odstavce 20 pokynů pro posuzování nehorizontálních spojování podle nařízení Rady o kontrole spojování podniků (
Úř. věst. 2008, C 265, s. 6
, dále jen „pokyny o nehorizontálních spojení“) vyplývá, že v rámci svého posouzení protisoutěžních účinků spojení podniků Komise srovná podmínky hospodářské soutěže, jak by vyplývaly z oznámeného spojení, s podmínkami, které by byly na trhu, kdyby ke spojení nedošlo.
V projednávaném případě z bodu 498 odůvodnění napadeného rozhodnutí vyplývá, že Komise soustředila svou analýzu na změny vyvolané spojením. V důsledku závazků bylo jedinou konkrétní změnou vyplývající ze spojení přidání mobilní sítě a převážně mobilních zákazníků společnosti Vodafone. Komise proto bez toho, aby se dopustila zjevně nesprávného posouzení, mohla omezit svou analýzu tak, jak to učinila, na riziko uzavření přístupu ke kanálu Ziggo Sport Totaal s účinky na trh s mobilní složkou, konkrétně na trh maloobchodních dodávek balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“. Z bodů 499 až 522 odůvodnění napadeného rozhodnutí totiž vyplývá, že Komise provedla tento druh analýzy, na rozdíl od toho, co zřejmě naznačuje žalobkyně, přičemž se zaměřila na případné uzavření přístupu ke kanálu Ziggo Sport Totaal s účinky zejména na mobilní prvek balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“.
Je proto namístě zamítnout výtku úvodem předloženou žalobkyní.
Z odstavce 31 pokynů o nehorizontálních spojení vyplývá, že k uzavření trhu se vstupy dochází tehdy, když je po spojení nový subjekt schopen omezovat přístup k výrobkům nebo službám, které by jinak dodával, kdyby ke spojení nedošlo. Podle odstavce 32 těchto pokynů při posuzování pravděpodobnosti scénáře protisoutěžního uzavření trhu se vstupy Komise zkoumá zaprvé, zda subjekt vzniklý spojením bude mít po spojení schopnost významným způsobem omezit přístup ke vstupům, zadruhé, zda bude mít motivaci k takovému jednání a zatřetí, zda strategie uzavření trhu bude mít škodlivý účinek na hospodářskou soutěž na navazujícím trhu. Z bodů 497 až 522 odůvodnění napadeného rozhodnutí vyplývá, že Komise v projednávaném případě přezkoumala tyto tři podmínky, aniž by žalobkyně tento přístup kritizovala.
Je třeba uvést, jak to uvádí Komise v žalobní odpovědi, aniž by jí žalobkyně v tomto bodě protiřečila, že tyto tři podmínky jsou kumulativní, takže nesplnění jedné z nich stačí k vyloučení rizika protisoutěžního omezení vstupů.
Pokud jde o první z těchto podmínek, konkrétně schopnost uskutečňovat strategii uzavření vstupu, z odstavce 35 pokynů o nehorizontálních spojení a z bodu 499 odůvodnění napadeného rozhodnutí vyplývá, že vertikálně integrovaná společnost vzniklá ze spojení musí mít značnou tržní sílu na předcházejícím trhu, a sice v projednávaném případě trhu velkoobchodních dodávek placených prémiových sportovních televizních kanálů.
Podle bodů 409 a 500 odůvodnění napadeného rozhodnutí měl subjekt vzniklý spojením podíl na trhu nižší než 10 % podle příjmu na případném trhu velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů, což byla nejužší plánovaná segmentace trhu. Navíc podle bodu 502 odůvodnění napadeného rozhodnutí měl kanál Ziggo Sport Totaal významně méně předplatitelů než kanál Fox Sports, o to i přes jeho vyšší cenu. Kromě toho podle bodu 517 odůvodnění napadeného rozhodnutí měl Ziggo Sport Totaal méně než 5 % všech předplatitelů placené televize v Nizozemsku. Navíc podle bodů 518 a 519 odůvodnění napadeného rozhodnutí představovala spotřeba audiovizuálních obsahů na mobilních zařízeních méně než 3 % celkové spotřeby televizních produktů, a pouze 12 % spotřebitelů, kteří používají mobilní zařízení pro přístup k audiovizuálnímu obsahu, se dívá na přímý televizní přenos a zejména na sportovní události. Konkrétněji, podle nezávislé studie sledovalo v posledním čtvrtletí roku 2015 pouze 4 % předplatitelů Ziggo Sport Totaal tento kanál na svých mobilních zařízeních, což naznačuje, že pouze nepatrná část z celkových 3 % předplatitelů placené televize, kteří jsou předplatiteli Ziggo Sport Totaal, má zájem o přístup k tomuto kanálu na svých mobilních zařízeních.
Z výše uvedeného vyplývá, že Komise dospěla v napadeném rozhodnutí k závěru, že subjekt vzniklý spojením neměl schopnost uskutečňovat strategii uzavření vstupů ohledně zejména kanálu Ziggo Sport Totaal na trhu dodávek balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“.
Žádný z argumentů předložených žalobkyní nemůže tento závěr vyvrátit.
Zaprvé je třeba zamítnout argument ohledně postavení subjektu vzniklého spojením na trhu balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“ jako irelevantní, a v každém případě jako neopodstatněný. Jednak, jak bylo uvedeno v bodě 121 výše, pro posouzení schopnosti uskutečňovat strategii uzavření vstupu je významné postavení na předcházejícím trhu a nikoliv postavení na navazujícím trhu. Zadruhé, v každém případě vyplývá z tabulky 11 uvedené v bodě 364 odůvodnění napadeného rozhodnutí, že podíl subjektu vzniklého spojením na trhu dodávek balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“ je nižší než 20 %, zatímco podíl žalobkyně na trhu je vyšší než 80 %.
V tomto ohledu je třeba upřesnit, jak to poznamenává Komise, že údaje poskytnuté žalobkyní, podle kterých měl subjekt vzniklý spojením podíl na trhu více než 50 % na trhu balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“, se týkají všech trhů s balíčky služeb, zatímco pro účely této analýzy je z důvodů uvedených v bodech 112 až 117 výše relevantní pouze trh balíčků s mobilní složkou. Proto dokumenty vypracované nizozemským orgánem pro hospodářskou soutěž, které jsou uvedeny v příloze 20 k žalobě, nemohou podpořit tvrzení žalobkyně, jelikož odhad podílů na trhu, který obsahují, se týká všech balíčků služeb „multiple play“.
Zadruhé je třeba zamítnout argument, podle kterého kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports nemohou být za účelem posouzení schopnosti subjektu vzniklého spojením uskutečňovat strategii uzavření zahrnuty na stejný relevantní trh, a to z důvodů uvedených v bodech 65 až 71 výše.
Zatřetí musí být rovněž zamítnut argument týkající se údajné změny napadeného rozhodnutí Komisí v rámci projednávaného sporu. Kromě vysvětlení Komise, podle kterých bod 500 odůvodnění nedůvěrné verze napadeného rozhodnutí obsahoval pouhý překlep, stačí konstatovat, že poznámka pod čarou č. 269, vložená pod bod 409 odůvodnění napadeného rozhodnutí, obsahovala rozpětí se správnými číselnými údaji. Tento zjevný rozpor mezi dvěma body odůvodnění napadeného rozhodnutí potvrzuje, že nedůvěrná verze napadeného rozhodnutí obsahovala v bodě 500 odůvodnění pouhý překlep, jak to vysvětlila Komise.
Začtvrté žalobkyně nesprávně vykládá rozsudek ze dne 26. října 2017, KPN v. Komise (
T-394/15
, nezveřejněný,
EU:T:2017:756
). V tomto rozsudku neměl totiž Tribunál za to, že hospodářský subjekt může mít tržní sílu i za přítomnosti mnohem významnějšího soutěžitele na trhu. Poznamenal pouze, že pouhá přítomnost dvou hospodářských subjektů na trhu sama o sobě nevylučuje, že jeden z nich může mít tržní sílu, když neexistuje žádná analýza jejich postavení na trhu.
Zapáté žalobkyně rovněž nesprávně vykládá bod 504 odůvodnění napadeného rozhodnutí, protože v rozporu s jejím tvrzením většina respondentů na průzkum trhu uvedla, že není nezbytné nabízet všechny placené prémiové sportovní televizní kanály, a sice Ziggo Sport Totaal a Fox Sports. Navíc v rozporu s jejím tvrzením ze znění otázky položené Komisí během průzkumu trhu vyplývá, že byla v tomto bodě dostatečně jasná.
Zašesté je třeba konstatovat, že dokumenty připojené k žalobě nemohou vyvrátit závěr ohledně neschopnosti uskutečňovat strategii uzavření vstupu ohledně kanálu Ziggo Sport Totaal.
Zejména článek
TelecomPaper
, uvedený v příloze 17 k žalobě, který odkazuje na reklamní činnost ohledně kanálu Ziggo Sport, neobsahuje žádnou úvahu, která by mohla zpochybnit nedostatek kupní síly subjektu vzniklého spojením na předcházejícím trhu. Totéž platí, pokud jde o článek uvedený v příloze 18 k žalobě, který neumožňuje podpořit existenci kupní síly na předcházejícím trhu, která vychází z kanálu Ziggo Sport Totaal, protože dotčený článek neodkazuje na tento kanál.
Pokud jde o výňatek z internetové stránky subjektu vzniklého spojením, který je uveden v příloze 19 k žalobě, a který oznamuje zvýšení cen jeho konečným zákazníkům, jež je odůvodněno zvýšením jeho nákladů, je třeba uvést, že není jisté, že toto podporuje existenci rizika vertikálních účinků. Zejména tento dokument neumožňuje podpořit tvrzení, podle kterého měl subjekt vzniklý spojením kupní sílu na předcházejícím trhu, vycházející z kanálu Ziggo Sport Totaal, což je nezbytná podmínka pro existenci rizika uzavření vstupu.
Proto je třeba první část druhého žalobního důvodu zamítnout. S ohledem na kumulativní povahu třech podmínek týkajících se rizika uzavření vstupu, kterou žalobkyně kromě toho nezpochybňuje, není třeba zkoumat druhou a třetí část druhého žalobního důvodu. S přihlédnutím k výše uvedenému musí být druhý žalobní důvod zamítnut jako neopodstatněný.
Ke třetímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení povinnosti uvést odůvodnění
V rámci třetího žalobního důvodu žalobkyně tvrdí, že v napadeném rozhodnutí Komise porušila povinnost uvést odůvodnění, pokud jde o definici relevantního trhu a neexistenci rizika uzavření vstupu ve vztahu k soutěžitelům na trhu balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“.
Komise zejména v napadeném rozhodnutí neprokázala, že kanály Fox Sports a Eurosport jsou atraktivní alternativy ke kanálu Ziggo Sport Totaal, stejně jako nevysvětlila, proč existuje zastupitelnost mezi různými sportovními obsahy, například fotbalem a Formulí 1. Navíc v napadeném rozhodnutí Komise nezohlednila význam obsahu ve své analýze účinků spojení na trh balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“. Podle žalobkyně Komise ani neodůvodňuje, proč podle ní není věrohodné, že případné zvýšení příjmů od nových předplatitelů může vyvážit ztrátu příjmů z licencí na Ziggo Sport Totaal poskytnutých jiným hospodářským subjektům.
V replice žalobkyně tvrdí, že Komise měla odůvodnit své rozhodnutí nezohlednit, že trh placených prémiových sportovních televizních kanálů měl být navíc segmentován podle sportovního obsahu. S ohledem na skutečnost, že žalobkyně vznesla tyto argumenty během správního řízení, měla je Komise přezkoumat.
Komise, podporovaná vedlejšími účastnicemi, argumenty žalobkyně zpochybňuje.
Jak vyplývá z ustálené judikatury, odůvodnění vyžadované článkem 296 SFEU musí být přizpůsobeno povaze dotčeného aktu a musejí z něho jasně a jednoznačně vyplývat úvahy orgánu, jenž akt vydal, tak aby se zúčastněné osoby mohly seznámit s důvody, které vedly k přijetí opatření, a příslušný soud mohl vykonávat svůj přezkum. Požadavek odůvodnění musí být posuzován v závislosti na okolnostech projednávaného případu, zejména v závislosti na obsahu aktu, povaze dovolávaných důvodů a zájmu, který mohou mít osoby, jimž je akt určen, nebo jiné osoby, kterých se akt bezprostředně a osobně dotýká, na získání vysvětlení. Není požadováno, aby odůvodnění upřesňovalo všechny relevantní skutkové a právní okolnosti, jelikož otázka, zda odůvodnění aktu splňuje požadavky uvedeného článku 296, musí být posuzována s ohledem nejen na jeho text, ale také s ohledem na jeho celkovou souvislost, jakož i s ohledem na všechna právní pravidla upravující dotčenou oblast (viz rozsudek ze dne 10. července 2008, Bertelsmann a Sony Corporation of America v. Impala,
C‑413/06 P
,
EU:C:2008:392
, bod
a citovaná judikatura).
Autor takového právního aktu však není povinen vyjádřit se ke skutečnostem, které mají jasně druhořadý význam, nebo předpokládat možné námitky. Navíc stupeň podrobnosti odůvodnění rozhodnutí musí být přiměřený materiálním možnostem a technickým podmínkám nebo lhůtě, ve kterých musí být rozhodnutí vydáno. Komise tak neporušuje povinnost uvést odůvodnění, pokud v případě, že vykonává pravomoc kontroly spojování podniků, neuvede v rozhodnutí přesné odůvodnění, co se týče posouzení určitého množství aspektů spojení, které se jí zdají být zjevně nevhodné, bez významu, nebo při tomto posuzování jasně podružné. Takový požadavek by byl obtížně slučitelný s požadavkem rychlosti a krátké doby řízení, které musí Komise dodržovat při výkonu pravomoci kontroly spojování podniků a které patří mezi zvláštní okolnosti řízení o kontrole spojování podniků (rozsudek ze dne 10. července 2008, Bertelsmann a Sony Corporation of America v. Impala,
C-413/06 P
,
EU:C:2008:392
, bod
).
V tomto ohledu, ačkoli je pravda, že Komise není při odůvodnění rozhodnutí přijatých na základě nařízení povinna vyjádřit se ke všem skutečnostem a argumentům, které jí byly předloženy, včetně těch, které jsou jasně podružné pro posouzení, které má být provedeno, nemění to nic na tom, že musí popsat skutkové okolnosti a právní úvahy, které mají zásadní význam v rámci systematiky rozhodnutí. Dále musí být odůvodnění logické a především nesmí vykazovat vnitřní rozpor (rozsudek ze dne 10. července 2008, Bertelsmann a Sony Corporation of America v. Impala,
C-413/06 P
,
EU:C:2008:392
, bod
).
Navíc z judikatury vyplývá, že nedostatek nebo nedostatečnost odůvodnění je žalobním důvodem vycházejícím z porušení podstatných formálních náležitostí, který se jako takový liší od žalobního důvodu vycházejícího z nesprávnosti odůvodnění rozhodnutí, jehož přezkum spadá do přezkumu opodstatněnosti tohoto rozhodnutí (rozsudek ze dne 19. června 2009, Qualcomm v. Komise,
T-48/04
,
EU:T:2009:212
, bod
).
Třetí žalobní důvod, který žalobkyně uvedla, je tudíž třeba přezkoumat s ohledem na tyto úvahy.
Zaprvé žalobkyně uvádí, že napadené rozhodnutí porušuje povinnosti uvést odůvodnění, pokud jde o definici relevantního trhu. Zejména napadené rozhodnutí nevysvětluje, proč je kanál Fox Sports atraktivní alternativou ke kanálu Ziggo Sport Totaal a proč existuje zastupitelnost mezi různými sportovními obsahy. Komise měla proto odůvodnit své rozhodnutí nezohlednit, že trh placených prémiových sportovních televizních kanálů měl být navíc segmentován podle sportovního obsahu.
Tyto argumenty nelze přijmout.
Jak to vyplývá zejména z bodů 70 a 71 výše, v napadeném rozhodnutí Komise totiž opřela svůj závěr o definici relevantního trhu o následující úvahy. Nejprve určitý počet respondentů na průzkum trhu uvedl, že kanály Ziggo Sport Totaal a Fox Sports si konkurují, pokud jde o podobné zákazníky a obsah a navíc se stávají zastupitelnými. Navíc Komise uvedla, že zákazníci, a sice maloobchodní dodavatelé, mají přístup k některým placeným prémiovým sportovním televizním kanálům, zejména Fox Sports, jako alternativu k Ziggo Sport Totaal. Kromě toho většina respondentů na průzkum trhu uvedla, že kanál Fox Sports má stejně atraktivní – ne-li atraktivnější – obsahovou nabídku než kanál Ziggo Sport Totaal. Dále většina respondentů na průzkum tvrdí, že pro maloobchodní dodavatele televizních služeb je podstatné nabídnout přinejmenším jeden placený prémiový sportovní televizní kanál, ačkoliv jen menšina uvedla, že je nezbytné nabízet všechny placené prémiové sportovní televizní kanály dostupné v Nizozemsku.
S ohledem na tyto úvahy nelze napadenému rozhodnutí vytýkat, že porušuje povinnosti uvést odůvodnění tím, že nesegmentuje více trh velkoobchodních dodávek a nákupů placených prémiových sportovních televizních kanálů, s ohledem na zastupitelnost kanálů Ziggo Sport Totaal a Fox Sports, na straně poptávky, a to z hlediska maloobchodních dodavatelů televizních služeb.
Zadruhé žalobkyně uvádí, že napadené rozhodnutí porušuje povinnosti uvést odůvodnění tím, že nezohledňuje význam obsahu ve své analýze účinků spojení na trh balíčků fixních-mobilních služeb „multiple play“.
Tento argument nelze přijmout.
Jak vyplývá zejména z bodů 502, 504 a 507 odůvodnění napadeného rozhodnutí, toto rozhodnutí opřelo závěr týkající se neexistence rizika protisoutěžního uzavření vstupu zejména o existenci alternativy ke kanálu Ziggo Sport Totaal, která má stejně atraktivní - ne-li atraktivnější - obsah, a sice kanál Fox Sports, dostupný pro soutěžitele subjektu vzniklého spojením na navazujícím trhu.
Konečně, jelikož argumenty vznesené žalobkyní v rámci třetího žalobního důvodu mohou být ve skutečnosti chápány jako zpochybňující posouzení z meritorního hlediska, které Komise provedla v napadeném rozhodnutí, jak to posledně uvedená tvrdí, je třeba v každém případě zamítnout tyto argumenty z důvodů uvedených v rámci analýzy prvního a druhého žalobního důvodu v bodech 57 až 90 a 118 až 133výše.
S ohledem na výše uvedené je třeba zamítnout třetí žalobní důvod jako neopodstatněný.
S ohledem na veškeré předcházející úvahy je třeba žalobu zamítnout v plném rozsahu.
K nákladům řízení
Podle čl. 134 odst. 1 jednacího řádu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Vzhledem k tomu, že Komise a vedlejší účastnice řízení požadovaly náhradu nákladů řízení a žalobkyně neměla ve věci úspěch, je důvodné posledně uvedené uložit náhradu nákladů řízení.
Žalobkyně proto ponese vlastní náklady řízení, a uhradí náklady řízení vynaložené Komisí a vedlejšími účastnicemi.

Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (osmý senát)
rozhodl takto:

1)
Žaloba se zamítá.

2)
Společnost KPN BV ponese vlastní náklady řízení a uhradí náklady řízení vynaložené Evropskou komisí, VodafoneZiggo Group Holding BV, Vodafone Group plc a Liberty Global Europe Holding BV.

Collins
Kancheva
Barents
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 23. května 2019.
Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.