CELEX: 62017TJ0370
Konkurence
Koncentrācija
Nīderlandes televīzijas pakalpojumu un telekomunikāciju pakalpojumu tirgus
Pilnfunkciju kopuzņēmums
Lēmums, ar kuru koncentrācija atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu
Saistības
Konkrētais tirgus
Vertikāla ietekme
Acīmredzama kļūda vērtējumā
Pienākums norādīt pamatojumu

Tiesvedības priekšvēsture
Iesaistītās struktūras
Prasītāja
KPN BV
darbojas televīzijas, platjoslas interneta, fiksētās balss telefonijas un mobilo telekomunikāciju kabeļu tīklu pakalpojumu nozarē Nīderlandē.
Vodafone Group plc
ir starptautiska telekomunikāciju grupa, kas ar
Vodafone Libertel BV
starpniecību darbojas mobilo telekomunikāciju pakalpojumu nozarē Nīderlandē (turpmāk tekstā – “
Vodafone
”). Turklāt
Vodafone
, izmantojot prasītājas tīklu, darbojas arī televīzijas, platjoslas interneta un fiksētās balss telefonijas pakalpojumu nozarē.
Starptautiskā grupā
Liberty Global plc
ietilpstošais
Liberty Global Europe Holding BV
(turpmāk tekstā – “
Liberty Global
”) ir kabeļtīkla operators, kam pieder un kas pārvalda televīzijas, platjoslas interneta un fiksētās balss telefonijas tīklus Nīderlandē. Saviem fiksēto pakalpojumu klientiem tas sniedz arī mobilo telekomunikāciju pakalpojumus, izmantojot
Vodafone
tīklu.
Administratīvais process
2016. gada 14. jūnijā
Vodafone
un
Liberty Global
(turpmāk tekstā – “paziņojošās puses”) saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (
OV 2004, L 24, 1. lpp.
) 4. panta 1. punktu paziņoja Eiropas Komisijai projektu par koncentrāciju, saskaņā ar ko tiktu iegūta kopīga kontrole pār jaunizveidotu pilnfunkciju kopuzņēmumu, kuram paziņojošās puses nodotu savu komercdarbību Nīderlandē. Šīs koncentrācijas rezultātā katrai no paziņojošajām pusēm piederētu 50 % kopuzņēmuma akciju, būtu vienādas balsstiesības un vienādas tiesības iecelt amatā uzraudzības padomes direktorus.
Lai novērstu sākotnējās pārbaudes posmā Komisijas identificētās pamatotās šaubas, 2016. gada 12. jūlijā paziņojošās puses piedāvāja uzņemties saistības, ievērojot Regulas Nr. 139/2004 6. panta 2. punktu.
Par šīm sākotnējām saistībām Komisija veica apspriešanu tirgū. Ņemot vērā šīs apspriešanas rezultātus un Komisijas analīzi par piedāvātajām saistībām, 2016. gada 26. jūlijā paziņojošās puses iesniedza galīgo saistību piedāvājumu.
Apstrīdētais lēmums
2016. gada 3. augustā Komisija pieņēma Lēmumu C(2016) 5165
final
, ar kuru koncentrāciju, kā rezultātā
Vodafone
un
Liberty Global
iegūst kopīgu kontroli pār pilnfunkciju kopuzņēmumu, atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu (lieta COMP/M.7978 –
Vodafone
–
Liberty Global
–
Dutch JV
, turpmāk tekstā – “apstrīdētais lēmums”).
Konkrēto tirgu noteikšana
Saskaņā ar apstrīdēto lēmumu ar paredzēto darījumu tiktu apvienota paziņojošo pušu darbība Nīderlandē. Atbilstoši šim lēmumam Komisija uzskatīja, ka paredzētā darījuma rezultātā rastos atsevišķas horizontālās pārklāšanās un vertikālas attiecības starp pušu darbību televīzijas satura izplatīšanas un telekomunikāciju pakalpojumu (fiksētā un mobilā balss telefonija un platjoslas internets) sniegšanas ķēdē vairākos tirgos.
Lai attiecībā uz tirgiem, kas ir saistīti ar televīzijas pakalpojumiem, noteiktu konkrētos tirgus, Komisija nošķīra šādus tirgus, kurus ģeogrāfiski atzīst par valsts mēroga tirgiem:
–
televīzijas satura licencēšanas un apraides tiesību ieguves tirgus;
–
televīzijas kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgus;
–
televīzijas pakalpojumu sniegšanas mazumtirdzniecības tirgus.
Pirmkārt, saistībā ar televīzijas satura licencēšanas un apraides tiesību ieguves tirgu Komisija uzskatīja, ka tam ir iespējama papildu segmentācija, proti, pēc bezmaksas un maksas televīzijas tiesībām, lineārās un nelineārās televīzijas apraides tiesībām, kā arī segmentācija pēc izmantošanas plašuma,
Premium
satura un satura, kas nav
Premium
saturs, un pēc satura veida, piemēram, filmas, sports utt.
Otrkārt, arī saistībā ar televīzijas kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgu Komisija uzskatīja, ka to var papildus segmentēt, proti, pēc bezmaksas un maksas televīzijas kanāliem, pamata maksas un maksas
Premium
TV kanāliem, maksas
Premium
TV filmu un maksas
Premium
TV sporta kanāliem, kā arī pēc izplatīšanas infrastruktūras. Tomēr attiecībā uz šo pārējo iedalījumu segmentos, it īpaši uz maksas
Premium
TV filmu un maksas
Premium
TV sporta kanāliem, Komisija uzskatīja, ka jautājumu par vajadzību pēc tirgus papildu segmentācijas var atstāt atklātu, jo paredzētais darījums nerada ar konkurenci saistītus jautājumus neatkarīgi no tirgus segmentācijas. It īpaši attiecībā uz maksas
Premium
TV sporta kanāliem Komisija apstrīdētā lēmuma 176. apsvērumā norādīja, ka Komisijas veiktās tirgus izpētes aptaujas ietvaros atsevišķi respondenti uzskatīja, ka kanāli
Zigo Sport Totaal
un
Fox Sports
konkurē par līdzīgiem klientiem un saturu un kļūst arvien vairāk savstarpēji aizstājami. Kanāls
Ziggo Sport Totaal
ir jānošķir no kanāla
Ziggo Sport
, kas ir kanāls, kas sporta saturu izplata mazāk par kanālu
Ziggo Sport Totaal
, kuru
Liberty Global
bez maksas piedāvā tikai saviem abonentiem.
Treškārt, saistībā ar televīzijas pakalpojumu sniegšanas mazumtirdzniecības tirgu Komisija uzskatīja, ka jautājums par papildu segmentāciju pēc bezmaksas un maksas televīzijas pakalpojumiem, kā arī pēc maksas lineārās un maksas nelineārās televīzijas pakalpojumiem, ņemot vērā, ka paredzētā darījuma novērtējums nemainītos, var palikt atklāts. Attiecībā uz iespējamu segmentāciju pēc izmantotajām izplatīšanas tehnoloģijām Komisija pauda dažas norādes par to, ka televīzijas pakalpojumu sniegšana mazumtirdzniecībā, izmantojot mobilās tehnoloģijas (3G un 4G), nav aizstājama ar citām izplatīšanas tehnoloģijām, proti, ar virszemes analogo televīziju, kabeļtelevīziju, interneta protokola televīziju (jeb angļu valodā – “
TVIP
”) un satelīttelevīziju. Tomēr tā uzskatīja, ka, ņemot vērā, ka paredzētā darījuma novērtējums nemainītos, šis jautājums var palikt atklāts.
Turklāt Komisija izklāstīja virkni apsvērumu, kam nav nozīmes šajā lietā, attiecībā uz fiksētās balss telefonijas, mobilo telefonu un interneta piekļuves pakalpojumu mazumtirdzniecības tirgiem, kā arī par citiem radniecīgiem tirgiem.
Visbeidzot, apstrīdētajā lēmumā Komisija pārbaudīja, vai gala patērētājiem mazumtirdzniecībā piedāvātās “multiple play” pakalpojumu paketes, proti, paketes, kurās ietverti vismaz divu veidu pakalpojumi no mobilās telefonijas, fiksētās balss telefonijas, interneta piekļuves un televīzijas pakalpojumiem, pašas par sevi veido atsevišķu tirgu katram no pamatā esošajiem pakalpojumiem. Komisija norādīja, ka “multiple play” pakalpojumi ir ļoti populāri un populārākā ir fiksēto pakalpojumu pakete “triple play”, kas ietver fiksēto balss telefoniju, interneta piekļuvi un televīziju. Tomēr Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā, ka paredzētais darījums katrā ziņā izraisa pamatotas šaubas, jautājums par precīzu tirgus noteikšanu var palikt atklāts.
Par koncentrācijas ietekmi uz konkurenci
Saistībā ar analīzi par paredzētā darījuma ietekmi uz konkurenci Komisija pārbaudīja horizontālo, vertikālo un konglomerāta ietekmi uz konkurenci, kā arī koordinēto ietekmi.
–
Horizontālā ietekme
Savā analīzē par horizontālo ietekmi uz konkurenci, pirmkārt, attiecībā uz televīzijas satura licencēšanas un apraides tiesību ieguves tirgu Komisija apstrīdētajā lēmumā norādīja, ka tikai
Liberty Global
darbojas šajā tirgū pieprasījuma pusē kā pircējs, bet
Vodafone
nav ne tiesību īpašniece, ne arī tās tieši iegādājas. Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka paredzētā darījuma rezultātā pirktspēja nepalielināsies.
Otrkārt, attiecībā uz televīzijas kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgu no piedāvājuma viedokļa Komisija apstrīdētajā lēmumā atzīmēja, ka šajā tirgū darbojas tikai
Liberty Global
ar tirgus daļu, kas ir mazāka par 40 % visos iespējamajos segmentos, un ka it īpaši tā ir mazāka par 10 % maksas
Premium
TV sporta kanālu vairumtirdzniecības tirgū. Ņemot vērā, ka
Vodafone
nedarbojas kā maksas televīzijas kanālu vairumtirgotājs, paredzētais darījums neradot nekādu horizontālu pārklāšanos.
Komisija konstatēja, ka televīzijas kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū paziņojošās puses pieprasījuma pusē darbojas kā kanālu pircēji, lai šos kanālus iekļautu savā televīzijas pakalpojumu mazumtirdzniecības piedāvājumā. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka
Vodafone
klātbūtne ir neliela ar tirgus daļu, kas ir mazāka par 5 %, un
Liberty Global
tirgus daļa ir 40–60 % atkarībā no tirgus segmentācijas. Komisija apstrīdētajā lēmumā it īpaši norādīja, ka iespējamajā maksas
Premium
TV sporta kanālu iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū apvienotās struktūras tirgus daļa būtu 40–50 %. Komisija uzskatīja, ka, lai gan notiktu horizontāla pārklāšanās, paredzētais darījums neradītu pirktspējas palielināšanos, it īpaši tāpēc, ka
Vodafone
tirgus daļa ir minimāla. Līdz ar to Komisija secināja, ka paredzētais darījums šajā tirgū nerada ar konkurenci saistītas problēmas.
Treškārt, Komisija uzskatīja, ka paredzētais darījums izraisa pamatotas šaubas par fiksēto pakalpojumu un fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu iespējamajiem tirgiem, it īpaši tāpēc, ka tiek izslēgts
Vodafone
, kas ir nozīmīgs konkurents šajos koncentrētajos tirgos.
–
Vertikālā ietekme
Savā analīzē par vertikālo ietekmi Komisija pārbaudīja, vai paredzētā darījuma rezultātā varētu tikt ierobežota piekļuve resursiem vai klientu piekļuve tirgum (angļu valodā – “input or client foreclosure”).
Saistībā ar piekļuves resursiem ierobežošanas risku maksas TV kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū Komisija, pirmkārt, pārbaudīja, vai paredzētais darījums izmaina apvienotās struktūras spēju īstenot piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz tās kanālu
Ziggo Sport Totaal
, otrkārt, tā pārbaudīja šādas struktūras stimulu to darīt un, treškārt, tā pārbaudīja, vai tas varētu negatīvi ietekmēt konkurenci, it īpaši fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu lejupējā mazumtirdzniecības tirgū. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka
Liberty Global
jau pirms darījuma kontrolēja
Ziggo Sport Totaal
un līdz ar to darījuma rezultātā vienīgās izmaiņas ir
Vodafone
mobilā tīkla un klientu – galvenokārt mobilo sakaru klientu – pievienošana, jo saistību izpildes rezultātā
Vodafone
izbeidz savu darbību fiksēto komunikāciju jomā Nīderlandē. Šī iemesla dēļ Komisija savā analīzē koncentrējās uz risku, ka mobilo sakaru tīklos varētu tikt ierobežota piekļuve
Ziggo Sport Totaal
.
Pirmkārt, attiecībā uz ierobežošanas spēju, kuras priekšnoteikums ir būtiska ietekme augšupējā tirgū, Komisija norādīja, ka ienākumu ziņā
Liberty Global
tirgus daļa TV kanālu piegādes vairumtirdzniecības tirgū ir mazāka par 10 % – pat šaurākās tirgus segmentācijas gadījumā, it īpaši iespējamajā maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes tirgū. Šajā ziņā Komisija norādīja, ka lietotājiem ir pieejami alternatīvi
Premium
TV kanāli, kā, piemēram,
Fox Sports
, piebilstot, ka arī citi kanāli, kā, piemēram,
BBC One HD
,
RTL
,
Veronica HD
un
Eurosport
, rada zināmu konkurences spiedienu. Vairākums tirgus izpētes aptaujas respondentu norādīja, ka
Ziggo Sport Totaal
pārraida saturu, kas ir neatsverams (angļu valodā – “must-have content”) mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzējiem, lai gan šis nav vienīgais kanāls, kurš izplata neatsveramo saturu. Turklāt, kā norādīja šie respondenti,
Fox Sports
piedāvā saturu, kas ir tikpat pievilcīgs vai pat pievilcīgāks par
Ziggo Sport Totaal
piedāvāto, un to apliecinot ievērojami lielākais
Fox Sports
abonentu skaits, lai gan šis kanāls ir dārgāks. Piedevām saskaņā ar apstrīdēto lēmumu vairākums izpētes respondentu uzskatīja, ka mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzējiem ir būtiski svarīgi piedāvāt vismaz vienu maksas
Premium
TV sporta kanālu, bet tikai mazākums uzskatīja, ka ir jāpiedāvā visi Nīderlandē pieejamie maksas
Premium
TV sporta kanāli.
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, kā arī ņemot vērā ļoti nelielo
Ziggo Sport Totaal
abonentu skaitu, proti, aptuveni 3 % no visiem maksas TV kanālu abonentiem Nīderlandē, Komisija apšaubīja, ka šis kanāls varētu tikt uzskatīts par neatsveramu, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci televīzijas pakalpojumu mazumtirdzniecības lejupējā tirgū. Līdz ar to Komisija secināja, ka darījuma rezultātā izveidotā struktūra nespēs īstenot ierobežošanas stratēģiju saistībā ar
Ziggo Sport Totaal
.
Otrkārt, Komisija norādīja, ka stimuls īstenot piekļuves
Ziggo Sport Totaal
ierobežošanas stratēģiju esot atkarīgs no jautājuma par tās ekonomisko izdevīgumu. Tas būtu ekonomiski izdevīgi it īpaši tad, ja ienākumu zaudējumu no nerealizētajiem
Ziggo Sport Totaal
pārdošanas darījumiem ar augšupējiem konkurentiem segtu lejupējo abonentu skaita pieaugums. Komisija uzskata, ka šis pieņēmums ir maz ticams, jo nav norāžu, ka ir pietiekams skaits klientu, kuriem
Ziggo Sport Totaal
pieejamība viņu mobilajās ierīces būtu tik svarīga, lai, iespējams, mainītu piegādātāju.
Treškārt, Komisija apstrīdētajā lēmumā uzskatīja par maz ticamu, ka iespējamā ierobežošanas stratēģija varētu būtiski negatīvi ietekmēt konkurenci lejupējā tirgū, jo ir pieejami citi maksas
Premium
TV sporta kanāli ar pievilcīgu saturu, it īpaši
Fox Sports
. Komisija apstrīdētajā lēmumā arī konstatēja, ka
Ziggo Sport Totaal
abonenti ir aptuveni 3 % no maksas televīzijas pakalpojumu abonentiem. Visbeidzot, tā norādīja, ka, lai arī audiovizuālā satura patēriņš mobilajās ierīcēs pēdējā laikā ir palielinājies,
Vodafone
iekšējie dokumenti liecina, ka šis patēriņš saglabājas ļoti zems – mazāk par 3 % no kopējā televīzijas pakalpojumu patēriņa, vēl jo vairāk attiecībā uz televīzijas un, it īpaši, sporta pasākumu skatīšanos tiešraidē. Proti, televīziju tiešraidē skatās tikai 12 % no patērētājiem, kuri audiovizuālā satura piekļūšanai izmanto mobilo ierīci. Turklāt saskaņā ar neatkarīgu pētījumu 2015. gada pēdējā ceturksnī tikai 4 % no
Ziggo Sport Totaal
abonentiem šo kanālu skatījās savās mobilajās ierīcēs.
Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija apstrīdētajā lēmumā secināja, ka ir maz ticama piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģija ar būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz konkurenci.
Visbeidzot, Komisija apstrīdētajā lēmumā uzskatīja, ka tādu iemeslu dēļ, kam nav nozīmes šajā lietā, maz ticama ir arī klientu piekļuves tirgum ierobežošanas stratēģija.
–
Konglomerāta ietekme un koordinēta ietekme
Komisija apstrīdētajā lēmumā secināja, ka paredzētajam darījumam nebūs pret konkurenci vērstas konglomerāta ietekmes. Patiesībā patērētāji gūtu labumu no palielinātas konkurences fiksēto mobilo pakalpojumu pakešu tirgū starp apvienoto struktūru un prasītāju.
Saistībā ar analīzi par darījuma koordinētu ietekmi Komisija uzskatīja, ka paredzētais darījums nerada pamatotas šaubas.
Efektivitātes pieaugums, saistības un secinājums
Komisija apstrīdētajā lēmumā uzskatīja, ka ar abu pušu norādīto iespējamo efektivitātes ieguvumu nepietiek, lai kliedētu Komisijas pamatotās šaubas attiecībā uz darījuma saderīgumu.
Neatkarīgi no iepriekš minētā Komisija secināja, ka paziņojošo pušu piedāvātās galīgās saistības ļautu labot konstatētās konkurences problēmas. Paziņojošās puses būtībā apņēmās
Vodafone
darbības fiksēto sakaru jomā Nīderlandē atsavināt, lai reaģētu uz šo darbību izraisīto konkurences spiedienu iespējamajos fiksēto un fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu tirgos. Šīs strukturālās saistības pilnībā likvidētu jebkādu horizontālo pārklāšanos starp paziņojošo pušu darbībām šajos iespējamajos tirgos.
Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar Regulas Nr. 139/2004 6. panta 1. punktu b) apakšpunktu un 2. punktu Komisija nolēma atzīt paredzēto koncentrācijas darījumu par saderīgu ar iekšējo tirgu un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, ar nosacījumu, ka tiek pilnībā izpildītas piedāvātās saistības.
Tiesvedība un lietas dalībnieku prasījumi
Ar prasības pieteikumu, kas Vispārējās tiesas kancelejā iesniegts 2017. gada 12. jūnijā, prasītāja cēla šo prasību.
Ar dokumentu, kas Vispārējās tiesas kancelejā iesniegts 2017. gada 11. septembrī,
VodafoneZiggo Group Holding
,
Vodafone
un
Liberty Global
lūdza tām atļaut iestāties šajā tiesvedībā Komisijas prasījumu atbalstam.
Ar 2017. gada 19. oktobra rīkojumu Vispārējās tiesas astotās palātas priekšsēdētājs atļāva tām iestāties lietā. Personas, kas iestājušās lietā, savus iestāšanās rakstus un prasītāja savus apsvērumus par tiem iesniedza noteiktajos termiņos.
Tika uzklausīti pušu mutvārdu paskaidrojumi un to atbildes uz mutvārdu jautājumiem, ko Vispārējā tiesa uzdeva lietas dalībniekiem 2018. gada 29. novembra tiesas sēdē. Tiesas sēdē lietas dalībnieki atsauca savu pieteikumu par konfidencialitātes ievērošanu attiecībā uz informāciju, kas ietverta lietas materiālos Vispārējā tiesā.
Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–
atcelt apstrīdēto lēmumu;
–
piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Komisijas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–
noraidīt prasību;
–
piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Personu, kas iestājušās lietā, prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–
noraidīt prasību;
–
piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Juridiskais pamatojums
Savas prasības pamatojumam prasītāja izvirza trīs pamatus, kas attiecas, pirmkārt, uz acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar konkrētā tirgus definīciju, otrkārt, uz acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar vertikālās koncentrācijas ietekmi uz maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgu, kā arī uz fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu lejupējo piegādes mazumtirdzniecības tirgu un, treškārt, uz pienākuma norādīt pamatojumu neizpildi.
Par pirmo pamatu, kas attiecas uz acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar konkrētā tirgus definīciju
Ar pirmo pamatu prasītāja apgalvo, ka apstrīdētajā lēmumā ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā saistībā ar konkrētā tirgus definīciju.
Iesākumā prasītāja norāda uz sporta satura īpašo nozīmi, lai piesaistītu klientus televīzijas pakalpojumu sniegšanas mazumtirdzniecības tirgū, un tas izskaidrojot, kāpēc pastiprinās cīņa par ekskluzīvās izplatīšanas tiesībām.
Prasītāja apgalvo, ka Nīderlandes tirgū ir tikai divi operatori, kas darbojas maksas
Premium
TV kanālu piegādes vairumtirdzniecības tirgū piedāvājuma pusē, proti,
Liberty Global
ar kanālu
Ziggo Sport Totaal
un
Fox
ar kanālu
Fox Sports
, lai gan tā atzīst, ka
Discovery
grupai piederošais kanāls
Eurosport
arī piedāvā sporta saturu, kas parasti ir pamata līmeņa. Prasītāja uzskata, ka
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
saturs ir unikāls un ekskluzīvs un tas ir ļoti nozīmīgs abonentu piesaistītājs. Konkrēts saturs patērētājiem esot ļoti būtisks, un tas nevarot tikt aizstāts ar citu saturu. Piemēram, Pirmā formula un futbols šo sporta veidu līdzjutējiem neesot savstarpēji aizstājami. Šajā ziņā prasītāja apgalvo, ka Nīderlandē skatītākie sporta veidi ir Nīderlandes čempionāts futbolā (
Eredivisie
), galvenās valsts un starptautiska līmeņa sacīkstes futbolā (Čempionu līga, Anglijas Premjerlīga un Spānijas
La Liga
) un Pirmā formula. Prasītāja uzskata, ka šāda veida saturs ar liela mēroga starptautiskiem sporta pasākumiem, kā, piemēram, Olimpiskās spēles, Pasaules kauss futbolā, Eiropas čempionāts futbolā, velosacīkstes
Tour de France
un
Giro d’Italia
, ir jāatzīst par neatsveramu televīzijas pakalpojumu piegādātājiem. Līdz ar to šim saturam esot jāveic tirgus papildu segmentācija.
Līdz ar to maksas
Premium
TV sporta kanāli
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
neesot savstarpēji aizstājami, jo nav aizstājams sporta saturs. Prasītāja uzskata, ka šie kanāli ir savstarpēji papildinoši un tie ir īpaši svarīgi resursi mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzējiem, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci lejupējā tirgū.
Līdz ar to prasītāja uzskata, ka mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēju, kuri nevar piedāvāt abus kanālus, piedāvājums patērētāju uztverē būs mazāk pievilcīgs un šiem pakalpojumu sniedzējiem būs risks zaudēt ievērojamu abonentu skaitu. Šo argumentu apstiprinot virkne prasības pieteikumam pievienoto dokumentu. No Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses turklāt izrietot, ka sporta veidi nav savstarpēji aizstājami un regulāri futbola pasākumi ir svarīgs abonentu piesaistīšanas faktors.
Prasītāja precizē, ka, ja kanāls pārraida neatsveramas vērtības sporta sacensības, šis kanāls kļūst neatsverams konkurences nodrošināšanai. Pēc prasītājas domām, tas, ka citu kanālu saturs arī ir neatsverams, nenozīmē, ka pirmais kanāls nav neatsverams.
Prasītāja apgalvo, ka Komisijas apstrīdētajā lēmumā atzītais fakts, ka maksa par
Fox Sports
ir augstāka nekā maksa par
Ziggo Sport Totaal
, apstiprina, ka šie kanāli nav savstarpēji aizstājami.
Turklāt prasītāja savos apsvērumos par iestāšanās rakstu apgalvo, ka koncentrācijas kontroles lietā, ko 2012. gadā izskatīja Nīderlandes konkurences iestāde, grupā
Liberty Global
ietilpstošais operators
UPC
apstiprināja, ka Nīderlandes čempionāts futbolā (
Eredivisie
) ir neatsverams mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzējam.
Prasītāja replikā norāda, ka prasības pieteikumā tā nav atsaukusies uz apsvērumiem, kuros ir pieļautas acīmredzamas kļūdas vērtējumā saistībā uz konkrētā tirgus definīciju, tāpēc, ka apstrīdētajā lēmumā nav gandrīz nekādas sporta satura tirgus analīzes. Katrā ziņā prasītāja prasības pieteikumā izvirzītajā pirmajā pamatā esot tieši minējusi virkni apsvērumu, kas ir ietverti apstrīdētā lēmuma punktā, kurš attiecas uz konkurences analīzi.
Apstrīdētajā lēmumā pieļautā acīmredzamā kļūda vērtējumā attiecībā uz konkrētā tirgus definīciju piedevām esot ietekmējusi analīzi par koncentrācijas ietekmi uz konkurenci lejupējā tirgū.
Visbeidzot, tiesas sēdē prasītāja precizēja, ka uzskata, ka katrs no maksas
Premium
TV sporta kanāliem
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
veido atsevišķu tirgu.
Komisija, kuru atbalsta personas, kas iestājušās lietā, apstrīd prasītājas izvirzītos argumentus.
Iesākumā ir jāatgādina, ka saskaņā ar Vispārējās tiesas Reglamenta 76. panta d) punktu prasības pieteikumā tiek iekļauti izvirzītie pamati un argumenti, kā arī šo pamatu kopsavilkums.
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, neatkarīgi no visiem terminoloģijas jautājumiem, šim kopsavilkumam ir jābūt pietiekami skaidram un precīzam, lai atbildētājs varētu sagatavot savu aizstāvību un Vispārējā tiesa – izlemt prasību un tiem nebūtu attiecīgā gadījumā jālūdz papildu informācija. Lai prasība būtu pieņemama, būtiskajiem faktiskajiem un tiesiskajiem apstākļiem, ar kuriem tā ir pamatota, pašā prasības pieteikuma tekstā ir jābūt norādītiem vismaz kopsavilkuma veidā, taču loģiski un saprotami, lai nodrošinātu tiesisko drošību un pareizu tiesvedību (skat. spriedumu, 2015. gada 6. oktobris, Corporación Empresarial de Materiales de Construcción/Komisija,
T‑250/12
,
EU:T:2015:749
,
101.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Šajā lietā prasītāja būtībā apgalvo, ka Komisija, atzīstot, ka
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
darbojas vienā tirgū, proti, maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū, jo to piedāvātais sporta saturs nav aizstājams, ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā. Tas it īpaši izriet no prasības pieteikuma 28. punkta un tiek arī apstiprināts replikas 29. punktā, kurā prasītāja precizē, ka tā kritizē minētā tirgus nenodalīšanu papildu segmentos.
Tātad ir jāsecina, ka prasības pieteikums atbilst Reglamenta 76. panta d) punkta minimālajām prasībām šī sprieduma 54. punktā minētās judikatūras izpratnē. Turklāt ir jākonstatē, ka Komisija varēja identificēt prasītājas izvirzītos argumentus, lai tos apstrīdētu savos procesuālajos rakstos. Līdz ar to Komisijas izvirzītie iebildumi attiecībā uz pirmā pamata pieņemamību ir jānoraida.
Saistībā ar pirmā pamata pamatotības pārbaudi ir jāatgādina, ka, runājot par koncentrācijas kontroles noteikumu piemērošanu, pareiza attiecīgā tirgus definēšana ir nepieciešams priekšnosacījums paziņotās koncentrācijas ietekmes uz konkurenci novērtēšanai (spriedumi, 1998. gada 31. marts,Francija u.c./Komisija,
C‑68/94 un C‑30/95
,
EU:C:1998:148
,
143.
punkts; 2002. gada 6. jūnijs, Airtours/Komisija,
T‑342/99
,
EU:T:2002:146
,
19.
punkts, un 2009. gada 7. maijs, NVV u.c./Komisija,
T‑151/05
,
EU:T:2009:144
,
51.
punkts).
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pamatnoteikumos par koncentrācijas kontroli un, it īpaši, par koncentrācijas novērtēšanu, piemēram, Regulas Nr. 139/2004 2. pantā Komisijai ir piešķirta zināma rīcības brīvība, it īpaši attiecībā uz ekonomiska rakstura novērtējumiem. Līdz ar to Savienības tiesas pārbaude par šādas brīvības, kas ir ļoti būtiska, definējot noteikumus koncentrācijas jomā, īstenošanu ir jāveic, ņemot vērā novērtējuma brīvību, kas ir pamatā ekonomiska rakstura normām, kuras veido daļu no koncentrāciju tiesiskā regulējuma (spriedumi, 1998. gada 31. marts, Francija u.c./Komisija,
C‑68/94 un C‑30/95
,
EU:C:1998:148
,
223.
un
224.
punkts; 2002. gada 6. jūnijs, Airtours/Komisija,
T‑342/99
,
EU:T:2002:146
,
64.
punkts, un 2009. gada 7. maijs, NVV u.c./Komisija,
T‑151/05
,
EU:T:2009:144
,
53.
punkts).
It īpaši attiecīgā tirgus definīciju, tā kā tā ietver Komisijas veiktus kompleksus ekonomiskus vērtējumus, Savienības tiesa pārbauda tikai ierobežotā apmērā (spriedumi, 2007. gada 17. septembris, Microsoft/Komisija,
T‑201/04
,
EU:T:2007:289
,
482.
punkts, un 2009. gada 7. maijs, NVV u.c./Komisija,
T‑151/05
,
EU:T:2009:144
,
53.
punkts).
Tomēr, lai gan Komisijai ir novērtējuma brīvība ekonomiskajā jomā, tas tomēr nenozīmē, ka Savienības tiesai ir jāatturas no Komisijas veiktās ekonomiska rakstura datu interpretācijas pārbaudes. Proti, Savienības tiesai ir jāpārbauda ne vien minēto pierādījumu materiālā precizitāte, uzticamība un saskaņotība, bet jāpārbauda arī, vai šie pierādījumi veido visu atbilstīgo datu kopumu, kas ir jāņem vērā, lai izvērtētu kompleksu situāciju, un vai šo pierādījumu raksturs ļauj pamatot no tiem izdarītos secinājumus (spriedumi, 2007. gada 17. septembris, Microsoft/Komisija,
T‑201/04
,
EU:T:2007:289
,
482.
punkts, un 2009. gada 7. maijs, NVV u.c./Komisija,
T‑151/05
,
EU:T:2009:144
,
54.
punkts).
Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 802/2004 (2004. gada 7. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (
OV 2004, L 133, 1. lpp.
), I pielikumā ietvertās
CO
formas paziņošanai par saskaņā ar Apvienošanās regulu 6. iedaļu, kurā ir atsauce uz Komisijas Paziņojumu par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās (
OV 1997, C 372, 5. lpp.
, turpmāk tekstā – “Paziņojums par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju”), konkrētais produkta tirgus ietver visus tos produktus un/vai pakalpojumus, kas produktu īpašību, cenu un paredzētā pielietojuma dēļ no patērētāja viedokļa uzskatāmi par savstarpēji aizvietojamiem vai aizstājamiem.
No Paziņojuma par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju 15. punkta izriet, ka pieprasījuma aizstāšanas novērtēšana ir saistīta ar to produktu klāsta noteikšanu, kurus patērētājs uzskata par savstarpēji aizstājamiem.
Saskaņā ar minētā paziņojuma 17. punktu ir jānoskaidro, vai pušu klienti, reaģējot uz nelielu (5–10 % robežās), bet pastāvīgu produktu relatīvās cenas paaugstinājumu attiecīgajās teritorijās, pārorientētos uz viegli pieejamiem aizstājošiem produktiem vai citā teritorijā esošiem piegādātājiem.
Tātad pirmajā pamatā izvirzītie prasītājas argumenti ir jāpārbauda šo apsvērumu gaismā.
No šī sprieduma 55. punkta būtībā izriet, ka prasītāja kritizē maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgus nenodalīšanu papildu segmentos. Tā uzskata, ka kanāli
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
nav savstarpēji aizstājami, jo nav savstarpēji aizstājams to izplatītais sporta saturs, un līdz ar to esot jāuzskata, ka tie pārstāv dažādus tirgus. Patiesībā katrs no šiem kanāliem pats par sevi veidojot atsevišķu tirgu.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 158.–163. apsvērumu maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgus no piedāvājuma viedokļa sastāv no televīzijas kanālu piegādātājiem, kas iepērk vai rada audiovizuālo saturu un to apkopo televīzijas kanālos, un no pieprasījuma viedokļa – no mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzējiem, kas iegādājas tiesības uz televīzijas kanāliem, lai tos izplatītu gala lietotājiem.
No apstrīdētā lēmuma 162. apsvēruma izriet, ka
Liberty Global
šajā tirgū darbojas gan piedāvājuma pusē, piegādājot trešajām personām
Ziggo Sport Totaal
, gan pieprasījuma pusē, iegādājoties tiesības uz kanāliem, lai tos iekļautu savā televīzijas pakalpojumu mazumtirdzniecības piedāvājumā. Savukārt
Vodafone
saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 163. punktu šajā tirgū darbojas tikai pieprasījuma pusē.
Kā ir norādīts šī sprieduma 61. un 63. punktā, atbildot uz jautājumu, vai divas preces vai pakalpojumi ir viena un tā paša tirgus daļa, ir jānosaka, vai tie tiek uzskatīti par savstarpēji aizvietojamiem vai aizstājamiem, ņemot vērā to īpašības, cenas un paredzēto palietojumu, galvenokārt no klienta viedokļa.
Šajā lietā attiecībā uz maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgu pieprasījumu veido, vai, citiem vārdiem sakot, klienti tajā ir mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēji, kuri, kā tas ir norādīts šī sprieduma 66. punktā, šos kanālus ietver savā piedāvājumā gala patērētājiem.
Ir jānorāda, ka saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 176. apsvērumu zināms tirgus izpētes aptaujas respondentu skaits norādīja, ka kanāli
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
konkurē attiecībā uz klientiem un kļūst arvien vairāk savstarpēji aizstājami. Atbilstoši apstrīdētā lēmuma 500. apsvērumam Komisija turklāt arī norādīja, ka klientiem, proti, mazumtirdzniecības piegādātājiem kā alternatīva
Ziggo Sport Totaal
ir pieejami vairāki maksas
Premium
TV sporta kanāli, it īpaši
Fox Sports
. No apstrīdētā lēmuma 502. apsvēruma turklāt izriet, ka lielākā daļa tirgus izpētes aptaujas respondentu uzskata, ka
Fox Sports
satura piedāvājums ir tikpat pievilcīgs vai pat pievilcīgāks par
Ziggo Sport Totaal
piedāvājumu, un to apliecinot ievērojami lielākais
Fox Sports
abonentu skaits, neraugoties uz tā augstāko maksu. Piedevām no apstrīdētā lēmuma 504. apsvēruma izriet, ka aptaujas respondentu vairākums uzskata, ka ir būtiski, lai mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēji piedāvātu vismaz vienu maksas
Premium
TV sporta kanālu, savukārt tikai mazākums uzskata, ka ir jāpiedāvā visi Nīderlandē pieejamie maksas
Premium
TV sporta kanāli.
No šiem apsvērumiem izriet, ka Komisija, ņemot vērā, ka no pieprasījuma, proti, no mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēju viedokļa kanāli, it īpaši
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
, ir savstarpēji aizstājami, apstrīdētajā lēmumā neveikdama maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgus papildu segmentēšanu, nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā.
Neviens no prasītājas izvirzītajiem argumentiem šo secinājumu neatspēko.
Pirmkārt, ir jānorāda, ka, lai gan prasītāja apgalvo, ka
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
būtu jāpieskaita dažādiem tirgiem, un tiesas sēdē norādīja, ka [būtu jāuzskata], ka katrs no šiem kanāliem pats par sevi veido atsevišķu tirgu, tā skaidri nenorāda, kāda tad būtu izmantojamā konkrētā tirgus definīcija, tostarp, kāds būtu šāda tirgus nosaukums un pazīmes, ko tā piedāvā vispārīgi. Prasītāja, šķiet, uzskata, ka katram maksas
Premium
TV sporta kanālam, kas izplata
Premium
vai neatsveramu saturu, kā, piemēram, Nīderlandes čempionāts futbolā, galvenās valsts un starptautiska līmeņa sacīkstes futbolā vai Pirmā formula, būtu jābūt atsevišķā tirgū. Iemesls esot tāds, ka šis dažādā veida saturs sporta veida līdzjutējam nav savstarpēji aizstājams.
Tomēr, kā tas ir norādīts šī sprieduma 70. un 71. punktā, noteicošā ir šo kanālu savstarpējā aizstājamība šajā tirgū no pieprasījuma, ko veido mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēji, viedokļa.
Turklāt attiecībā uz lejupējo tirgu, pat pieņemot, kā apgalvo prasītāja, ka gala patērētājam konkrēts sporta saturs nav pilnībā aizvietojams ar citu, ir jāatgādina, ka saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 55. un 56. apsvērumu konkrētais tirgus ir maksas televīzijas pakalpojumu sniegšanas mazumtirdzniecības tirgus, nevis maksas televīzijas sporta satura pakalpojumu sniegšanas mazumtirdzniecības tirgus un – vēl jo mazākā mērā – maksas televīzijas futbola satura pakalpojumu sniegšanas tirgus. Proti, tādu kanālu kā
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
pārraidītais sporta saturs ir daļa no kopējā gala patērētājiem sniegtā televīzijas pakalpojumu piedāvājuma, kas ietver dažādus elementus, un sporta saturs, pat ja tas var būt svarīgs klientu piesaistīšanai, ir tikai viens no tā komponentiem. Tāpēc vispārīgi no vidējā televīzijas pakalpojumu gala patērētāja viedokļa nav norāžu par to, ka kopējais televīzijas pakalpojumu piedāvājums, kas ietver kanālu
Ziggo Sport Totaal
, nebūtu pielīdzināms kopējam televīzijas pakalpojumu piedāvājumam, kurā ir ietverts
Fox Sports
, neraugoties uz to, ka šo abu kanālu sporta saturs nav identisks. Turklāt, lai gan no komercdarbības viedokļa mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzējam var būt vēlama iespēja saviem abonentiem piedāvāt kanālus
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
, ir jāatgādina, ka saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 504. apsvērumu tikai mazākums tirgus izpētes aptaujas respondentu uzskatīja, ka ir jāpiedāvā visi Nīderlandē pieejamie maksas
Premium
TV sporta kanāli.
Otrkārt, attiecībā uz argumentu par
Fox Sports
un
Ziggo Sport Totaal
maksas starpību ir jānorāda, kā ir minēts šī sprieduma 61. punktā, ka cenas ir viens no nozīmīgajiem faktoriem, lai novērtētu, vai divi produkti ir savstarpēji aizstājami. Taču, lai preces no pieprasījuma viedokļa varētu atzīt par aizstājamām, tās nav jāpiedāvā par vienu un to pašu cenu. Viduvējas kvalitātes preci vai pakalpojumu, kas tiek pārdots par zemu cenu, varētu efektīvi aizstāt ar labākas kvalitātes preci, kura tiek pārdota par augstāku cenu. Būtiska ir patērētāju iespējamā reakcija uz relatīvo cenu pieaugumu (pēc analoģijas skat. Komisijas pamatnostādnes par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtējumu saskaņā ar Kopienas reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem,
OV 2002, C 165, 6. lpp.
, 46. punkts).
Piedevām ir jānorāda, ka Paziņojuma par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju 17. un 18. punktā, uz ko atsaucas prasītāja, ir aprakstīts “test SSNIP” (
small but significant and non‑transitory increase in price
), kura mērķis ir pārbaudīt klientu reakciju uz konkrētās preces relatīvās cenas pieaugumu, visiem pārējiem faktoriem paliekot nemainīgiem, tātad arī nemainoties preces, ko ir paredzēts iekļaut tajā pašā konkrētajā tirgū, cenai. Taču šajā lietā prasītāja tikai nekonkretizējot norāda uz kanālu
Fox Sports
un
Ziggo Sport Totaal
maksas starpību. Ņemot vērā Paziņojuma par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju 17. un 18. punktu, ar šo elementu pašu par sevi nepietiek, lai atspēkotu apstrīdētajā lēmumā ietverto secinājumu par abu šo kanālu savstarpēju aizstājamību.
Treškārt, saistībā ar apsvērumiem, ko grupā
Liberty Global
ietilpstošais operators
UPC
uzņēmumu koncentrācijas kontroles procedūras ietvaros sniedza Nīderlandes konkurences iestādei, ir jānorāda, ka paziņojumi, ko operators ir sniedzis citā procedūrā pirms četriem gadiem, nevar būt Komisijai saistoši un paši par sevi nevar likt apšaubīt, vai ir likumīgs Komisijas lēmums, kas turklāt ir balstīts uz apsvērumu un pierādījumu kopumu, ieskaitot tos, kas ir norādīti šī sprieduma 70. punktā. Piedevām konkrētajos paziņojumos ir vienīgi apstiprināts, ka Nīderlandes čempionāts futbolā ir daļa no tā dēvētā “neatsveramā” satura, kuru parasti izplata maksas
Premium
TV sporta kanāli, un tas apstrīdētajā lēmumā netiek apšaubīts.
Ceturtkārt, ir jākonstatē, ka nevar piekrist prasītājas argumentiem par to, ka konkrētais tirgus šajā lietā ir definēts pretēji dažiem iepriekšējiem Komisijas lēmumiem. Proti, saskaņā ar judikatūru Komisijai ir individuāli jāizvērtē katra gadījuma konkrētie apstākļi un tai nav saistoši tās iepriekšējie lēmumi, kas attiecas uz citiem saimnieciskās darbības subjektiem, citiem preču un pakalpojumu tirgiem vai citiem ģeogrāfiskajiem tirgiem dažādos laikos. Tādējādi, pat pieņemot, ka konkrētie tirgi abās lietās ir līdzīgi vai pat identiski, prasītāja, apšaubīdama Komisijas konstatējumus, pamatojumam minot, ka tie atšķiras no konstatējumiem iepriekš citā lietā, kļūdās (spriedums, 2015. gada 25. marts, Slovenská pošta/Komisija,
T‑556/08
, nav publicēts,
EU:T:2015:189
,
196.
un
197.
punkts).
Pat pieņemot, ka šis iebildums varētu tikt pārkvalificēts par tādu, kas attiecas uz tiesiskās paļāvības aizsardzības principa pārkāpumu, saimnieciskās darbības subjekti nevar pamatoti atsaukties uz tiesisko paļāvību par agrākas lēmumu pieņemšanas prakses turpināšanu, jo tā var tikt grozīta atkarībā no apstākļu maiņas vai attīstības Komisijas analīzē (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2015. gada 13. maijs, Niki Luftfahrt/Komisija,
T‑162/10
,
EU:T:2015:283
,
143.
punkts).
Katrā ziņā ar prasītājas norādītajiem Komisijas lēmumiem nevar tikt pamatota prasītājas argumentācija, jo tā ir balstīta kļūdainā šo lēmumu interpretācijā. Proti, no rindkopām un apsvērumiem, uz kuriem atsaucas prasītāja, izriet, ka šie lēmumi attiecas uz pieprasījuma aizstājamību televīzijas satura licencēšanas un apraides tiesību ieguves augšupējā tirgū, taču pirmais pamats attiecas uz maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības lejupējā tirgus definīciju (lēmumi, 2001. gada 13. novembris, lieta COMP/M.2483 –
Group Canal +
/
RTL
/
GJCD
/
JV
, 19. punkts, un 2003. gada 2. aprīlis, lieta COMP/M.2876 –
Newscorp
/
Telepiù
, 66. punkts).
Piektkārt, ir jākonstatē, ka ar prasības pieteikumam pievienotajiem dokumentiem nevar tikt atspēkots apstrīdētajā lēmumā ietvertais secinājums par to, ka mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzējiem kanāli
Fox Sports
un
Ziggo Sport Totaal
ir alternatīva izvēle. It īpaši prasības pieteikuma 10. pielikumā ietvertajā dokumentā netiek ņemta vērā
Fox Sports
pieejamība, un tādējādi no tā nevar tikt izdarīti secinājumi attiecībā uz
Fox Sports
un
Ziggo Sport Totaal
savstarpēju aizstājamību.
Tas pats attiecas uz prasības pieteikuma 11. pielikumā ietverto
TelecomPaper
2016. gada 17. februāra pētījumu, kurā nav minēts
Fox Sports
un kurš turklāt neattiecas uz
Ziggo Sport Totaal
, bet gan uz
Ziggo Sport
. Piedevām šajā pētījumā ir tikai norādīts, ka šis kanāls ir viens no iemesliem, kādēļ 14 % no
Liberty Global
abonentiem turpina abonēt šo kanālu, bet tas nenozīmē, ka tas ir šo personu galvenais iemesls, ne arī to, ka tas ir viens no iemesliem vairākumam abonentu.
Tāpat arī paziņojumā presei, kas ir ietverts prasības pieteikuma 12. pielikumā, ir tikai norādīts, ka nevis
Ziggo Sport Totaal
, bet
Ziggo Sport
ir viens no iemesliem abonēt
Liberty Global
gandrīz 20 % tās abonentu, bet tas neizslēdz
Fox Sports
un
Ziggo Sport Totaal
savstarpēju aizstājamību un arī nenozīmē, ka lielākajai daļai abonentu tas ir galvenais iemesls.
Saistībā ar apvienotās struktūras 2016. gada pārskatu, kas ir ietverts prasības pieteikuma 13. pielikumā, ir jānorāda, ka šajā dokumentā, šķiet, ir atsauce uz
Ziggo Sport
, nevis
Ziggo Sport Totaal
. Katrā ziņā, kā jau ir norādīts, ņemot vērā, ka tajā nav minēts
Fox Sports
, ar to nav izslēgts, ka šis kanāls un
Ziggo Sport Totaal
ir savstarpēji aizstājami.
Saistībā ar Nīderlandes plašsaziņas līdzekļu iestādes veikto pētījumu, kas ir ietverts prasības pieteikuma 14. pielikumā, pietiek konstatēt, ka tajā ir norādīts tikai uz to, ka televīzijas pakalpojumu piedāvājuma saturs, citiem vārdiem sakot – paketes saturs, ir viens no iemesliem, kādēļ klienti izvēlas noteiktu piegādātāju, bet pirmais izvēles iemesls ir cena. Taču, kā minēts, tas nenozīmē, ka ir izslēgta
Fox Sports
un
Ziggo Sport Totaal
savstarpēja aizstājamība, un arī dati par televīzijas skatītāju procentuālo daļu, kuri dažreiz un ikdienā skatās
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
, nesniedz nekādu norādi attiecībā uz šo divu kanālu savstarpēju aizstājamību.
Tas pats secinājums attiecas uz prasības pieteikuma 15. pielikumā ietverto pētījumu, kurā nav neviena apsvēruma, ar ko varētu tikt apšaubīta kanālu
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
savstarpēja aizstājamība, un kurā tikai ir uzsvērta sporta satura kā mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēju uzņēmējdarbības stratēģijas nozīme.
Tāpat Nīderlandes konkurences iestādes sagatavotajā apspriešanas dokumentā, kas ir ietverts prasības pieteikuma 9. pielikumā, prasītājas citētajā izvilkumā ir tikai norādīts, ka mazumtirdzniecības piegādātāji mēģina atšķirties no saviem konkurentiem ar sava piedāvājuma saturu, bet tas neatspēko
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
savstarpēju aizstājamību.
Visbeidzot, ir jākonstatē, ka, ciktāl pētījumā, kas ietverts prasības pieteikuma 16. pielikumā, ir norādīts tikai tas, ka patērētāji pievērš zināmu nozīmi iespējai piekļūt konkrētam, tostarp sporta, saturam, tajā nav ietverts neviens apsvērums, kas pamatotu prasītājas apgalvojumu, ka
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
nav savstarpēji aizstājami.
Ņemot vērā iepriekš minēto, pirmais pamats ir jānoraida kā nepamatots.
Par otro pamatu, kas attiecas uz acīmredzamu kļūdu vērtējumā saistībā ar vertikālo ietekmi
Ar otro pamatu prasītāja apgalvo, ka apstrīdētajā lēmumā ir pieļauta acīmredzama kļūda vērtējumā saistībā ar koncentrācijas vertikālo ietekmi, it īpaši par piekļuves resursiem ierobežošanas ietekmi maksas
Premium
TV sporta televīzijas kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū.
Iesākumā prasītāja norāda, ka Komisija, apstrīdētajā lēmumā piekļuves resursiem ierobežošanas saistībā ar
Ziggo Sport Totaal
ietekmi pārbaudot tikai attiecībā uz mobilajiem tīkliem, ir kļūdījusies. Šajā ziņā tā norāda, ka apvienotā struktūra spēšot piedāvāt pieeju
Ziggo Sport Totaal
, izmantojot fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” paketes.
Prasītāja apgalvo, ka apvienotā struktūra spēšot īstenot piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģiju, ka tai būšot stimuls to darīt un šai stratēģijai būšot ievērojama negatīva ietekme uz konkurenci.
Pirmkārt, attiecībā uz spēju īstenot piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģiju prasītāja apgalvo, ka jau pirms paredzētās apvienošanās
Liberty Global
tirgus daļa “multiple play” pakalpojumu pakešu tirgū pārsniedza 50 %. Līdz ar to apvienotā struktūra ar savu darbību mobilo sakaru pakalpojumu tirgū pēc paredzētā darījuma spēšot ierobežošanu īstenot jaunos tirgos, it īpaši fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu tirgū.
Prasītāja replikā apgalvo, ka apstrīdētajā lēmumā veiktā analīze par apvienotās struktūras spēju īstenot ierobežošanas stratēģiju, ņemot vērā, ka
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
neesot bijis jāiekļauj vienā konkrētajā tirgū, ir kļūdaina. Prasītāja uzskata, ka ar apstrīdētā lēmuma 501. apsvērumu tiek apstiprināts, ka šie kanāli pieder pie dažādiem tirgiem, jo katrs no tiem izplata neatsveramu saturu. Piedevām tas, ka
Fox Sports
abonentu skaits ir ievērojami lielāks par
Ziggo Sport Totaal
abonentu skaitu, neraugoties uz to, ka
Fox Sports
ir dārgāks, kā norādīts apstrīdētā lēmuma 502. apsvērumā, arī apstiprinot, ka šie kanāli nav savstarpēji aizstājami.
Prasītāja turklāt iebilst arī pret, tāsprāt, apstrīdētā lēmuma “nepieļaujamo grozījumu”, taču Komisija šajā tiesvedībā norāda uz iespējamu drukas kļūdu apstrīdētā lēmuma 500. apsvērumā saistībā ar informāciju par tirgus daļām.
Tā atsaucas uz 2017. gada 26. oktobra spriedumu KPN/Komisija (
T‑394/15
, nav publicēts,
EU:T:2017:756
), saskaņā ar kuru ar tik nozīmīga konkurenta kā
Fox Sports
klātbūtni tirgū nepietiekot, lai izslēgtu, ka citam operatoram varētu būt ietekme tirgū.
Prasītāja apgalvo, ka apstrīdētā lēmuma 504. apsvērumā, saskaņā ar kuru vairākums tirgus izpētes aptaujas respondentu uzskata, ka televīzijas pakalpojumu sniedzējiem ir jāpiedāvā vismaz viens maksas
Premium
TV sporta kanāls, nav izslēgts, ka efektīvas konkurences nodrošināšanai ir nepieciešami vairāki kanāli. Piedevām tā apgalvo, ka Komisijas uzdotais jautājums tirgus izpētes aptaujā nav bijis viennozīmīgs.
Līdz ar to apvienotajai struktūrai, ņemot vērā tās ietekmi tirgū, būšot iespēja ierobežot konkurentu piekļuvi neatsveramam resursam.
Otrkārt, saistībā ar stimulu īstenot ierobežošanas stratēģiju, prasītāja apgalvo, ka apvienotā struktūra spētu iegūt konkurences priekšrocības lejupējā tirgū.
Treškārt, saistībā ar ierobežošanas stratēģijas iespējamo ietekmi uz konkurenci fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu tirgū prasītāja norāda, ka Komisija nav pareizi pārbaudījusi negatīvo ietekmi, jo tā nav ņēmusi vērā sporta satura svarīgo nozīmi.
Komisija, kuru atbalsta personas, kas iestājušās lietā, apstrīd prasītājas izvirzītos argumentus.
Ar otro pamatu prasītāja būtībā apgalvo, ka Komisija, neatzīstot, ka paredzētā koncentrācija rada vertikālas konkurences problēmas maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū, it īpaši piekļuves resursiem ierobežošanas ietekmi attiecībā uz
Ziggo Sport Totaal
, ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā.
Atbilstoši Regulas Nr. 139/2004 2. panta 2. punktam koncentrāciju, kas būtiski nekaitē efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, it īpaši dominējoša stāvokļa radīšanas vai stiprināšanas rezultātā, uzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu. Turpretī saskaņā ar šīs pašas regulas 2. panta 3. punktu koncentrāciju, kas būtiski kaitē efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, it īpaši dominējoša stāvokļa radīšanas vai stiprināšanas rezultātā, uzskata par neatbilstošu iekšējam tirgum.
Turklāt saskaņā ar Regulas Nr. 139/2004 8. panta 2. punktu, ja Komisija konstatē, ka pēc attiecīgo uzņēmumu īstenotajām izmaiņām paziņota koncentrācija atbilst šīs regulas 2. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem, tā pieņem lēmumu, ar kuru atzīst koncentrāciju par atbilstošu iekšējam tirgum.
Kā ir norādīts šī sprieduma 58. punktā, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pamatnoteikumos par koncentrācijas kontroli un, it īpaši, noteikumos par koncentrācijas novērtēšanu, piemēram, Regulas Nr. 139/2004 2. pantā, Komisijai ir piešķirta zināma rīcības brīvība, it īpaši attiecībā uz ekonomiska rakstura novērtējumiem. Līdz ar to Savienības tiesas pārbaude par šīs rīcības brīvības, kas ir ļoti būtiska, definējot noteikumus koncentrācijas jomā, īstenošanu ir jāveic, ņemot vērā novērtējuma brīvību, kas ir pamatā ekonomiska rakstura normām, kuras veido daļu no koncentrāciju tiesiskā regulējuma.
It īpaši Vispārējai tiesai ar savu ekonomisko novērtējumu nav jāaizstāj Komisijas novērtējums (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2007. gada 9. jūlijs, Sun Chemical Group u.c./Komisija,
T‑282/06
,
EU:T:2007:203
,
60.
punkts, un 2013. gada 7. jūnijs, Spar Österreichische Warenhandels/Komisija,
T‑405/08
, nav publicēts,
EU:T:2013:306
,
51.
punkts).
Kā norādīts šī sprieduma 60. punktā, lai gan Komisijai ir novērtējuma brīvība ekonomiskajā jomā, tas tomēr nenozīmē, ka Savienības tiesai ir jāatturas no Komisijas veiktās ekonomiska rakstura datu interpretācijas pārbaudes. Proti, tai ir jāpārbauda ne vien minēto pierādījumu materiālā precizitāte, uzticamība un saskaņotība, bet jāpārbauda arī, vai šie pierādījumi veido visu atbilstīgo datu kopumu, kas ir jāņem vērā, lai izvērtētu kompleksu situāciju, un vai šo pierādījumu raksturs ļauj pamatot no tiem izdarītos secinājumus.
Komisijas īstenotajai koncentrācijas darījumu kontrolei ir jāveic nākotnes analīze, kuru veido izvērtējums par to, kā šāds darījums varētu izmainīt faktorus, kas nosaka konkurences stāvokli attiecīgajā tirgū, lai pārbaudītu, vai tā radīs būtisku šķērsli efektīvai konkurencei. Šādā nākotnes analīzē ir jāparedz dažādas cēloņsakarības, lai apstiprinātu to, kuras iespējamība ir vislielākā (spriedumi, 2009. gada 19. jūnijs, Qualcomm/Komisija,
T‑48/04
,
EU:T:2009:212
,
88.
punkts, un 2015. gada 9. marts, Deutsche Börse/Komisija,
T‑175/12
, nav publicēts,
EU:T:2015:148
,
62.
punkts; šajā nozīmē skat. arī spriedumu, 2005. gada 15. februāris, Komisija/Tetra Laval,
C‑12/03 P
,
EU:C:2005:87
,
43.
punkts).
Tādējādi Komisijas pienākums lēmumā, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu, ir ar pietiekamu iespējamību pierādīt, ka šis darījums ar grozījumiem atbilstoši darījuma dalībnieku piedāvātajām saistībām neradīs būtisku šķērsli efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. Tātad ieinteresētajām trešajām personām, kuru prasības priekšmets ir tāda lēmuma atcelšana, ar ko koncentrācija, kura ir papildināta ar saistībām, ir atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu, ir pienākums pierādīt, ka Komisija šo darījumu ir novērtējusi kļūdaini, kādēļ ir apšaubīta šīs koncentrācijas saderība ar iekšējo tirgu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2009. gada 19. jūnijs, Qualcomm/Komisija,
T‑48/04
,
EU:T:2009:212
,
89.
un
90.
punkts).
Tātad otrais pamats ir jāpārbauda šo apsvērumu gaismā.
Iesākumā prasītāja apgalvo, ka Komisija, apstrīdētajā lēmumā piekļuves resursiem ierobežošanas ietekmi izvērtējot tikai attiecībā uz mobilajiem tīkliem, ir kļūdījusies.
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru Komisijai, izvērtējot koncentrācijas darījuma saderību ar iekšējo tirgu, ir jānovērtē koncentrācijas darījuma ietekme uz konkurenci tirgos, kuros pārklājas koncentrācijas dalībnieku darbības. No tā izriet, ka situācijā, kad vienai no pusēm jau pirms koncentrācijas ir dominējošs stāvoklis konkrētajā tirgū, pēc definīcijas nav jāveic pret konkurenci vērstās ietekmes analīze. Turpretī tas tā nav, ja konkrētajā tirgū dominējošais stāvoklis izriet no koncentrācijas vai koncentrācija to pastiprina (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2015. gada 13. maijs, Niki Luftfahrt/Komisija,
T‑162/10
,
EU:T:2015:283
,
248.
un
249.
punkts).
Tādējādi, kā ir norādīts šī sprieduma 109. punktā, no judikatūras izriet, ka, lai veiktu uzņēmumu koncentrācijas kontroli, ir jāveic nākotnes analīze, kuru veido izvērtējums par to, kā šāds darījums varētu izmainīt faktorus, kas nosaka konkurences stāvokli attiecīgā tirgū.
No Pamatnostādņu par nehorizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (
OV 2008, C 265, 6. lpp.
; turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes par nehorizontālo apvienošanos”) 20. punkta turklāt izriet, ka, novērtējot koncentrācijas darījuma ietekmi uz konkurenci, Komisija salīdzina konkurences apstākļus, ko radītu izziņota apvienošanās, ar apstākļiem, kuri dominētu, ja apvienošanās nenotiktu.
Šajā lietā no apstrīdētā lēmuma 498. apsvēruma izriet, ka Komisija savu analīzi ir koncentrējusi uz izmaiņām, ko radīs koncentrācija. Saistību rezultātā vienīgās konkrētās izmaiņas pēc koncentrācijas būtu mobilo sakaru un
Vodafone
klientu bāzes, kas pārsvarā ir mobilo sakaru klienti, pievienošana. Tādējādi Komisija, nepieļaujot acīmredzamu kļūdu vērtējumā, varēja savā analīzē pievērsties un arī pievērsās tikai riskam, ka tiks ierobežota piekļuve kanālam
Ziggo Sport Totaal
, ietekmējot tirgus, kuros ir mobilo sakaru komponents, it īpaši fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu mazumtirdzniecības tirgu. Proti, no apstrīdētā lēmuma 499.–522. apsvēruma izriet, ka Komisija, pretēji tam, ko, šķiet, norāda prasītāja, šāda veida analīzi veica, koncentrējoties uz piekļuves kanālam
Ziggo Sport Totaal
iespējamu ierobežošanu, kas it īpaši ietekmētu fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu mobilo sakaru komponentu.
Līdz ar to prasītājas sākotnēji izvirzītais iebildums ir jānoraida.
No Pamatnostādņu par nehorizontālo apvienošanos 31. punkta izriet, ka piekļuves resursiem ierobežošana tirgū rodas tad, ja pēc apvienošanās jaunais uzņēmums var ierobežot piekļuvi ražojumiem un pakalpojumiem, ko tas piegādātu, ja nenotiktu apvienošanās. Atbilstoši šo pamatnostādņu 32. punktam, novērtējot pret konkurenci vērstas piekļuves resursiem ierobežošanas scenārija iespējamību, Komisija, pirmkārt, pārbauda, vai apvienotais uzņēmums pēc apvienošanās varēs būtiski ierobežot pieeju resursam, otrkārt, vai tam būs stimuls to darīt un, treškārt, vai piekļuves ierobežošanas stratēģijai būs būtiska negatīva ietekme uz lejupējo konkurenci. No apstrīdētā lēmuma 497.–522. apsvēruma izriet, ka Komisija šajā lietā pārbaudīja šos trīs nosacījumus, un prasītāja šo pieeju nav kritizējusi.
Ir jānorāda, kā Komisija uzsver savā iebildumu rakstā, kam prasītāja šajā jautājumā neiebilst, ka šie trīs nosacījumi ir kumulatīvi, tādējādi ar viena no tiem neizpildi pietiek, lai pret konkurenci vērsta piekļuves resursiem ierobežošanas riska iespēja tiktu izslēgta.
Attiecībā uz pirmo no šiem nosacījumiem, proti, spēju īstenot piekļuves resursam ierobežošanas stratēģiju, no Pamatnostādņu par nehorizontālo apvienošanos 35. punkta un apstrīdētā lēmuma 499. apsvēruma izriet, ka vertikāli integrētai sabiedrībai, kas izveidota koncentrācijas rezultātā, ir jābūt ievērojamai ietekmei augšupējā tirgū, proti, šajā lietā – maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes vairumtirdzniecības tirgū.
Atbilstoši apstrīdētā lēmuma 409. un 500. apsvērumam apvienotās struktūras tirgus daļa ienākumu ziņā iespējamajā maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgū saskaņā ar šaurāko paredzētā tirgus segmentāciju bija mazāka par 10 %. Piedevām saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 502. apsvērumu
Ziggo Sport Totaal
bija ievērojami mazāk abonentu nekā
Fox Sports
, neraugoties uz to, ka maksa par
Fox Sports
ir lielāka. Turklāt atbilstoši apstrīdētā lēmuma 517. apsvērumam
Ziggo Sport Totaal
abonentu skaits bija mazāks par 5 % no kopējā maksas televīzijas abonentu skaita Nīderlandē. Piedevām saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 518. un 519. apsvērumu audiovizuālā satura patēriņa mobilajās ierīcēs apjoms atbilda mazāk par 3 % no televīzijas produktu kopējā patēriņa, un tikai 12 % no patērētājiem, kuri izmanto mobilo ierīci, lai piekļūtu audiovizuālam saturam, skatās televīziju, it īpaši sporta pasākumus, tiešraidē. Konkrētāk, saskaņā ar neatkarīgu pētījumu 2015. gada pēdējā ceturksnī tikai 4 % no
Ziggo Sport Totaal
abonentiem šo kanālu skatījās savās mobilajās ierīcēs, un tas norāda, ka tikai niecīga daļa, proti, 3 %, no kopējā maksas televīzijas abonentu skaita, kuri ir
Ziggo Sport Totaal
abonenti, ir ieinteresēti piekļūt šim kanālam savās mobilajās ierīcēs.
No iepriekš minētā izriet, ka Komisija, apstrīdētajā lēmumā secinot, ka apvienotajai struktūrai nebūs iespēju īstenot piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģiju fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu piegādes tirgū, konkrēti, saistībā ar
Ziggo Sport Totaal
, nav pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā.
Neviens no prasītājas izvirzītajiem argumentiem nevar atspēkot šo secinājumu.
Pirmām kārtām, arguments saistībā ar apvienotās struktūras pozīciju “multiple play” pakalpojumu pakešu tirgū ir jānoraida kā neiedarbīgs un katrā ziņā – kā nepamatots. Pirmkārt, kā ir norādīts šī sprieduma 121. punktā, lai novērtētu spēju īstenot piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģiju, noteicošais ir stāvoklis augšupējā, nevis lejupējā tirgū. Otrkārt, katrā ziņā no apstrīdētā lēmuma 364. apsvērumā ietvertās 11. tabulas izriet, ka apvienotās struktūras tirgus daļa fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu piegādes tirgū būtu mazāka par 20 %, savukārt prasītājas tirgus daļa pārsniedz 80 %.
Šajā ziņā ir jāprecizē, uz ko norāda Komisija, ka prasītājas sniegtie dati, saskaņā ar kuriem apvienotās struktūras tirgus daļa “multiple play” pakalpojumu pakešu tirgū pārsniegtu 50 %, attiecas uz visiem pakalpojumu pakešu tirgiem, bet šī sprieduma 112.–117. norādīto iemeslu dēļ šajā analīzē ir nozīme tikai pakalpojumu pakešu tirgum ar mobilo sakaru komponentu. Līdz ar to Nīderlandes konkurences iestādes sagatavotais dokuments, kas ir ietverts prasības pieteikuma 20. pielikumā, prasītājas argumentu nevar pamatot, jo dokumentā ietvertās tirgus daļu aplēses attiecas uz visām “multiple play” pakalpojumu paketēm.
Otrām kārtām, šī sprieduma 65.–71. punktā norādīto iemeslu dēļ ir jānoraida arguments, ka
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
, novērtējot apvienotās struktūras spēju īstenot piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģiju, nav jāiekļauj vienā konkrētajā tirgū.
Trešām kārtām, ir jānoraida arī arguments saistībā ar to, ka Komisija šīs lietas gaitā, iespējams, ir grozījusi apstrīdēto lēmumu. Papildus Komisijas paskaidrojumiem, ka apstrīdētā lēmuma nekonfidenciālās redakcijas 500. apsvērumā ir pieļauta tikai drukas kļūda, pietiek konstatēt, ka 269. zemsvītras piezīmē, kas ir ietverta apstrīdētā lēmuma 409. apsvērumā, ir norādīta virkne ar pareiziem skaitļiem. Šī acīmredzamā pretruna starp abiem apstrīdētā lēmuma apsvērumiem apstiprina, ka apstrīdētā lēmuma nekonfidenciālajā redakcijā 500. apsvērumā, kā to paskaidroja Komisija, ir pieļauta tikai pārrakstīšanās kļūda.
Ceturtām kārtām, prasītāja kļūdaini interpretē 2017. gada 26. oktobra spriedumu KPN/Komisija (
T‑394/15
, nav publicēts,
EU:T:2017:756
). Proti, šajā spriedumā Tiesa neuzskatīja, ka operatoram varētu būt ietekme tirgū pat tad, ja tirgū ir daudz nozīmīgāks konkurents. Tā vienīgi norādīja, ka tas vien, ka tirgū ir tikai divi operatori, nekādi neanalizējot to stāvokli tirgū, pats par sevi neizslēdz, ka vienam no tiem varētu būt ietekme tirgū.
Piektām kārtām, prasītāja tāpat arī nepareizi interpretē apstrīdētā lēmuma 504. apsvērumu, jo – pretēji prasītājas minētajam – vairākums tirgus izpētes aptaujas respondentu ir norādījuši, ka nav jāpiedāvā visi maksas
Premium
TV sporta kanāli, proti,
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
. Piedevām – pretēji tam, ko apgalvo prasītāja, – no Komisijas izvirzītā jautājuma tirgus izpētes aptaujā izriet, ka jautājums šajā ziņā ir bijis pietiekami skaidrs.
Sestām kārtām, ir jākonstatē, ka ar dokumentiem, kas ir ietverti prasības pieteikuma pielikumos, nevar atspēkot secinājumu par spējas īstenot piekļuves resursiem ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz
Ziggo Sport Totaal
neesamību.
It īpaši prasības pieteikuma 17. pielikumā ietvertajā rakstā
TelecomPaper
, kurā ir atsauce uz reklāmas akciju saistībā ar
Ziggo Sport
, nav neviena apsvēruma, ar ko varētu tikt atspēkots secinājums, ka apvienotajai struktūrai nebūs ietekmes augšupējā tirgū. Tas pats attiecas arī uz prasības pieteikuma 18. pielikumā ietverto rakstu, kas neļauj pamatot, ka pastāvētu no
Ziggo Sport Totaal
izrietoša ietekme augšupējā tirgū, jo konkrētajā rakstā nav atsauces uz šo kanālu.
Attiecībā uz prasības pieteikuma 19. pielikumā ietverto fragmentu no apvienotās struktūras tīmekļa vietnes, kurā tā ir paziņojusi par cenu palielinājumu saviem gala klientiem, ņemot vērā pašas izmaksu pieaugumu, ir jānorāda, ka ar to nevar droši pamatot vertikālās ietekmes riska pastāvēšanu. It īpaši ar šo dokumentu nevar pamatot argumentu, ka apvienotajai struktūrai ir no
Ziggo Sport Totaal
izrietoša ietekme augšupējā tirgū, kas ir obligāts nosacījums, lai konstatētu piekļuves resursiem ierobežošanas risku.
Tātad otrā pamata pirmā daļa ir jānoraida. Ņemot vērā, ka šie trīs nosacījumi attiecībā uz piekļuves resursiem ierobežošanas riska pastāvēšanu ir kumulatīvi, ko prasītāja turklāt arī neapstrīd, otrā pamata otrā un trešā daļa nav jāizvērtē. Ņemot vērā iepriekš minēto, otrais pamats ir jānoraida kā nepamatots.
Par trešo pamatu, kas attiecas uz pienākuma norādīt pamatojumu neizpildi
Trešā pamata ietvaros prasītāja apgalvo, ka Komisija apstrīdētajā lēmumā nav izpildījusi pienākumu norādīt pamatojumu saistībā ar konkrētā tirgus definīciju un piekļuves resursiem ierobežošanas riska nepastāvēšanu attiecībā pret konkurentiem fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu tirgū.
It īpaši Komisija apstrīdētajā lēmumā neesot pierādījusi, ka
Fox Sports
un
Eurosport
ir pievilcīgas
Ziggo Sport Totaal
alternatīvas, tāpat kā tā arī neesot paskaidrojusi, kāpēc dažādi sporta saturi, piemēram, futbols un Pirmā formula, ir savstarpēji aizstājami. Komisija apstrīdētajā lēmumā savā analīzē par koncentrācijas ietekmi fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu tirgū turklāt neesot apsvērusi satura nozīmi. Prasītāja uzskata, ka Komisija nav arī paskaidrojusi, kāpēc, pēc tās domām, nav ticams, ka iespējamais ienākumu pieaugums no jauniem abonentiem varētu kompensēt zaudējumus no citiem operatoriem nepiešķirtām
Ziggo Sport Totaal
licencēm.
Replikā prasītāja apgalvo, ka Komisijai bija jāpamato savs lēmums neatzīt, ka maksas
Premium
TV sporta kanālu tirgus būtu papildus segmentējams pēc sporta satura. Ņemot vērā, ka prasītāja šos argumentus iesniedza administratīvajā procedūrā, Komisijai tos esot bijis jāpārbauda.
Komisija, kuru atbalsta personas, kas iestājušās lietā, apstrīd prasītājas argumentus.
No pastāvīgās judikatūra izriet, ka LESD 296. pantā prasītajam pamatojumam ir jābūt pielāgotam attiecīgā akta būtībai un ir nepārprotami un viennozīmīgi jāatspoguļo iestādes – akta autores – argumentācija, lai ļautu ieinteresētajām personām noskaidrot pieņemtā akta pamatojumu un kompetentajai tiesai veikt pārbaudi. Prasība norādīt pamatojumu ir jāizvērtē, ņemot vērā lietas apstākļus, tostarp akta saturu, izvirzīto pamatu būtību un akta adresātu vai citu personu, kuras šis akts skar tieši un individuāli, iespējamo interesi saņemt paskaidrojumus. Netiek prasīts, lai pamatojumā tiktu precizēti visi atbilstīgie faktiskie un tiesiskie apstākļi, jo jautājums, vai akta pamatojumā ir izpildītas LESD 296. panta prasības, ir jāizvērtē, ņemot vērā ne tikai šī panta formulējumu, bet arī tā kontekstu, kā arī visas tiesību normas, kurās ir regulēta attiecīgā joma (skat. spriedumu, 2008. gada 10. jūlijs, Bertelsmann un Sony Corporation of America/Impala,
C‑413/06 P
,
EU:C:2008:392
,
166.
punkts un tajā minētā judikatūra).
Tomēr šāda akta autoram nav jāizsaka viedoklis par acīmredzami otršķirīgiem apstākļiem vai jāatspēko potenciāli iebildumi. Turklāt lēmuma pamatojuma precizitātes pakāpe ir jāsamēro ar materiālajām iespējām un tehniskajiem apstākļiem vai termiņu, kādā tas ir jāpieņem. Tādējādi Komisija nepārkāpj savu pienākumu norādīt pamatojumu, ja, īstenodama uzņēmumu koncentrācijas kontroles pilnvaras, tā savā lēmumā neiekļauj precīzu pamatojumu vērtējumam par atsevišķiem koncentrācijas aspektiem, kas tai šķiet acīmredzami neatbilstoši, nenozīmīgi vai nepārprotami otršķirīgi koncentrācijas novērtēšanai. Šāda prasība faktiski būtu grūti savietojama ar ātruma nosacījumu un procedūras īsajiem termiņiem, kas Komisijai ir jāievēro, pildot savas uzņēmumu koncentrācijas kontroles pilnvaras, un kas ir koncentrācijas kontroles procedūras īpašo apstākļu sastāvdaļa (spriedums, 2008. gada 10. jūlijs, Bertelsmann un Sony Corporation of America/Impala,
C‑413/06 P
,
EU:C:2008:392
,
167.
punkts).
Šajā ziņā, lai gan ir tiesa, ka Komisijai nav pienākuma lēmumu, kas pieņemti saskaņā ar Regulu, pamatojumā paust viedokli par visiem tai minētajiem elementiem un argumentiem, tostarp tādiem, kas ir nepārprotami otršķirīgi attiecībā uz sniedzamo vērtējumu, tomēr tai ir jāizklāsta fakti un juridiskie apsvērumi, kuriem ir būtiska nozīme lēmuma uzbūvē. Turklāt pamatojumam ir jābūt loģiskam un tajā it īpaši nedrīkst būt iekšējas pretrunas (spriedums, 2008. gada 10. jūlijs, Bertelsmann un Sony Corporation of America/Impala,
C‑413/06 P
,
EU:C:2008:392
,
169.
punkts).
Piedevām no judikatūras izriet, ka pamatojuma neesamība vai nepietiekamība ir pamats, kas attiecas uz būtisku procedūras noteikumu pārkāpumu, un tas pats par sevi ir atšķirīgs no pamata par nepareizu lēmuma pamatojumu, kura pārbaude tiek veikta, izvērtējot šī lēmuma pamatotību (spriedums, 2009. gada 19. jūnijs, Qualcomm/Komisija,
T‑48/04
,
EU:T:2009:212
,
175.
punkts).
Tātad prasītājas izvirzītais trešais pamats ir jāpārbauda šo apsvērumu gaismā.
Pirmkārt, prasītāja apgalvo, ka apstrīdētajā lēmumā nav izpildīts pienākums norādīt pamatojumu saistībā ar konkrētā tirgus definīciju. Apstrīdētajā lēmumā it īpaši neesot paskaidrots, kāpēc
Fox Sports
ir pievilcīga alternatīva
Ziggo Sport Totaal
un kāpēc dažāds sporta saturs būtu savstarpēji aizstājams. Līdz ar to Komisijai esot bijis jāpamato savs lēmums neuzskatīt, ka maksas
Premium
TV sporta kanālu tirgus būtu papildus segmentējams pēc sporta satura.
Šiem argumentiem nevar piekrist.
Proti, kā izriet it īpaši no šī sprieduma 70. un 71. punkta, Komisija apstrīdētajā lēmumā savu secinājumu par konkrētā tirgus definīciju ir pamatojusi ar turpinājumā minētajiem apsvērumiem. Vispirms konkrēts skaits tirgus izpētes aptaujas respondentu norādīja, ka kanāli
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
konkurē attiecībā uz klientiem un līdzīgu saturu un kļūst arvien vairāk savstarpēji aizstājami. Komisija turklāt norādīja, ka klientiem, proti, mazumtirdzniecības piegādātājiem, kā alternatīva
Ziggo Sport Totaal
ir pieejami vairāki maksas
Premium
TV sporta kanāli, it īpaši
Fox Sports
. Turklāt vairākums tirgus izpētes aptaujas respondentu norādīja, ka
Fox Sports
piedāvājums ir tikpat pievilcīgs vai pat pievilcīgāks par
Ziggo Sport Totaal
saturu. Vēl arī vairākums izpētes respondentu apgalvoja, ka ir būtiski, lai mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēji piedāvātu vismaz vienu maksas
Premium
TV sporta kanālu, bet tikai mazākums norādīja, ka ir jāpiedāvā visi Nīderlandē pieejamie maksas
Premium
TV sporta kanāli.
It īpaši šo apsvērumu gaismā nevar tikt pārmests, ka apstrīdētajā lēmumā, neveicot maksas
Premium
TV sporta kanālu piegādes un iepirkuma vairumtirdzniecības tirgus papildu segmentēšanu, ņemot vērā, ka kanāli
Ziggo Sport Totaal
un
Fox Sports
no pieprasījuma viedokļa, proti, no mazumtirdzniecības televīzijas pakalpojumu sniedzēju viedokļa, ir savstarpēji aizstājami, pienākums norādīt pamatojumu nebūtu izpildīts.
Otrkārt, prasītāja apgalvo, ka pienākums norādīt pamatojumu apstrīdētajā lēmumā nav izpildīts tāpēc, ka analīzē par koncentrācijas ietekmi uz fiksēto mobilo pakalpojumu “multiple play” pakešu tirgu nav ņemta vērā satura nozīme.
Šim argumentam nevar piekrist.
Kā izriet it īpaši no apstrīdētā lēmuma 502., 504. un 507. apsvēruma, Komisija savu secinājumu, ka nepastāv pret konkurenci vērstas piekļuves resursiem ierobežošanas risks, ir balstījusi uz to, ka
Ziggo Sport Totaal
ir alternatīva, kurai ir tikpat pievilcīgs vai pat vēl pievilcīgāks saturs, proti,
Fox Sports
, kas ir pieejams apvienotās struktūras lejupējiem klientiem.
Visbeidzot, tā kā faktiski var uzskatīt, ka ar prasītājas trešajā pamatā izvirzītajiem argumentiem, kā apgalvo Komisija, tiek apstrīdēts Komisijas apstrīdētajā lēmumā veiktais novērtējums pēc būtības, šie argumenti katrā ziņā ir noraidāmi to iemeslu dēļ, kas šī sprieduma 57.–90. un 118. –133. punktā ir izklāstīti, izvērtējot pirmo un otro pamatu.
Ņemot vērā iepriekš minēto, trešais pamats ir jānoraida kā nepamatots.
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, prasība ir jānoraida pilnībā.
Par tiesāšanās izdevumiem
Atbilstoši Reglamenta 134. panta 1. punktam lietas dalībniekam, kuram nolēmums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram nolēmums ir labvēlīgs. Tā kā prasītājai spriedums ir nelabvēlīgs, tai ir jāpiespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus saskaņā ar Komisijas un personu, kas iestājušās lietā, prasījumiem.
Līdz ar to prasītāja sedz savus, kā arī atlīdzina Komisijas un personu, kas iestājušās lietā, tiesāšanās izdevumus.

Ar šādu pamatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (astotā palāta)
nospriež:

1)
Prasību noraidīt.

2)
KPN BV
sedz savus, kā arī atlīdzina Eiropas Komisijas,
VodafoneZiggo Group Holding BV
, V
odafone Group plc
un
Liberty Global Europe Holding BV
tiesāšanās izdevumus.

Collins
Kancheva
Barents
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2019. gada 23. maijā.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – angļu.