CELEX: 62015CJ0288
Ennakkoratkaisupyyntö
Asetus (ETY) N:o 2658/87
Yhteinen tullitariffi
Tariffiluokittelu
Alanimike 6211 33 10 00 0
Sädesuojaesiliina

Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi‑ ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (
EYVL 1987, L 256, s. 1
) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 9.10.2012 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 927/2012 (
EUVL 2012, L 304, s. 1
), olevan yhdistetyn nimikkeistön (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö) alanimikkeen 62113310000 tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Medical Imaging Systems GmbH (MIS) (jäljempänä MIS) ja Hauptzollamt München (Münchenin päätullitoimipaikka, Saksa) ja jossa on kyse sädesuojaesiliinojen luokittelemisesta yhdistettyyn nimikkeistöön.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Euroopan unioniin tuotujen tavaroiden tariffiluokittelua säännellään yhdistetyssä nimikkeistössä. Yhdistetty nimikkeistö perustuu maailmanlaajuiseen harmonoituun tavarankuvaus- ja tavarankoodausjärjestelmään (jäljempänä harmonoitu järjestelmä), jonka on laatinut sittemmin Maailman tullijärjestöksi (WCO) muuttunut tulliyhteistyöneuvosto, joka perustettiin mainitun neuvoston perustamista koskevalla, Brysselissä 15.12.1950 allekirjoitetulla yleissopimuksella. Harmonoitu järjestelmä on otettu käyttöön Brysselissä 14.6.1983 kansainvälisestä harmonisoidusta tavarankuvaus- ja ‑koodausjärjestelmästä tehdyllä yleissopimuksella (jäljempänä harmonoidusta järjestelmästä tehty yleissopimus), joka on 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan kanssa hyväksytty Euroopan talousyhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (
EYVL 1987, L 198, s. 1
). Yhdistetyssä nimikkeistössä käytetään harmonoidun järjestelmän mukaisia nimikkeitä ja kuusinumeroisia alanimikkeitä, ja ainoastaan seitsemäs ja kahdeksas numero ovat sen omia alajaotteluja.
Asetuksen N:o 2658/87, sellaisena kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000 (
EYVL 2000, L 28, s. 16
), 12 artiklassa säädetään, että komissio antaa vuosittain asetuksen, johon sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön täydellinen toisinto neuvoston tai komission toteuttamien toimenpiteiden mukaisena sekä siihen liittyvien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien ja sopimustullien määrät. Kyseinen asetus julkaistaan viimeistään 31. päivänä lokakuuta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan seuraavan vuoden tammikuun 1. päivästä alkaen.
Unionin tuomioistuimelle esitetystä asiakirja-aineistosta ilmenee, että pääasian tosiseikkoihin sovelletaan yhdistetyn nimikkeistön vuotta 2013 koskevaa versiota, joka on otettu käyttöön täytäntöönpanoasetuksella N:o 927/2012.
Yhdistetyn nimikkeistön ensimmäinen osa sisältää kaikki johdantomääräykset. Tämän osan I osaston, joka sisältää yleissäännöt, A kohdassa, jonka otsikko on ”Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt”, säädetään seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
2.
– –
b)
Nimikkeessä oleva ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin. Viittaus tiettyä ainetta oleviin tavaroihin tarkoittaa tavaroita, jotka ovat kokonaan tai osaksi kyseistä ainetta. Useammasta kuin yhdestä aineesta koostuvat tavarat on luokiteltava 3 säännön periaatteiden mukaisesti.
3.
Jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti.
a)
Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista tai ainoastaan osaa vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämistä tavaroista, näitä sekoitetun tai kokoonpannun tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.
b)
Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
c)
Jos tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a tai b alakohdan mukaan, ne luokitellaan kyseeseen tulevista nimikkeistä numerojärjestyksessä viimeiseen.
– –
6.
Oikeudellisesti tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin edellä olevien sääntöjen mukaisesti, ottaen kuitenkin huomioon, että ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia. Jollei toisin määrätä, tätä sääntöä sovellettaessa otetaan huomioon myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautukset.”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa, joka sisältää tullitaulukon, on jaettu jaksoihin. Tämän osan XI jakso sisältää 62 ryhmän, jonka otsikkona on ”Vaatteet ja vaatetustarvikkeet, muuta kuin neulosta”.
Yhdistetyn nimikkeistön 62 ryhmään kuuluva nimike 6211 on rakenteeltaan seuraava:
”6211 Verryttelypuvut, hiihtopuvut sekä uimapuvut ja uimahousut; muut vaatteet
– –
6211 33 – – tekokuitua
6211 33 10 – – – työssä ja ammatissa käytettävät vaatteet
– –”
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa sisältää myös XV jakson, jonka otsikkona on ”Epäjalot metallit ja epäjaloista metalleista valmistetut tavarat”. Tämä jakso sisältää muun muassa seuraavat huomautukset:
”3.
Kaikkialla nimikkeistössä tarkoitetaan ilmaisulla ’epäjalo metalli’ seuraavia metalleja: – – antimoni – –.
7.
Kokoonpantujen tavaroiden luokittelu:
Jollei toisin määrätä, luokitellaan epäjaloa metallia olevat tavarat (myös nimikkeistön tulkintasääntöjen mukaan epäjalometallitavaroina pidettävät, eri aineista valmistetut tavarat), joissa on kahta tai useampaa epäjaloa metallia, sitä epäjaloa metallia oleviksi tavaroiksi, jota niissä on painosta eniten.
Tässä tarkoituksessa:
a)
pidetään rautaa ja terästä tai eri rauta- ja teräslaatuja yhtenä ja samana metallina;
b)
pidetään seosta kokonaan sitä metallia olevana, jonka seoksena se luokitellaan 5 huomautuksen mukaisesti;
– –”
Tähän XV jaksoon kuuluu 81 ryhmä, jonka otsikkona on ”Muut epäjalot metallit; kermetit; niistä valmistetut tavarat”. Tämän ryhmän nimike 8110 on rakenteeltaan seuraavanlainen:
”8110 Antimoni ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu:
8110 10 00 – Muokkaamaton antimoni; jauheet
8110 20 00 – jätteet ja romu
8110 90 00 – muut”.
Komissio laatii yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset asetuksen N:o 2658/87, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 254/2000, 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti ja tämän asetuksen 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Yhdistetyn nimikkeistön 62 ryhmää koskevassa selittävässä huomautuksessa, sellaisena kuin sitä sovellettiin pääasian tosiseikkojen tapahtumapäivänä (
EUVL 2011, C 137, s. 1
), todetaan muun muassa seuraavaa:
”Yleisohjeita
– –
4.
Tähän ryhmään kuuluvat mm. työssä ja ammatissa käytettävät vaatekappaleet, jotka on mainittu yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeissä ja joiden ulkonäön (yksinkertainen tai erityinen leikkaus tai kuosi, joka liittyy vaatteen käyttötarkoitukseen) ja kankaan luonteen (kangas on tavallisesti jäykkää ja kutistumatonta) perusteella on selvää, että ne on suunniteltu käytettäviksi yksinomaan tai pääasiassa muun vaatetuksen ja/tai henkilöiden (kehon tai terveyden) suojana työssä, ammatin harjoittamisessa tai kotitaloustehtävissä.
– –
Työssä ja ammatissa käytettävistä vaatekappaleista voidaan mainita mm. mekaanikkojen, tehdastyöntekijöiden, muurareiden ja maanviljelijöiden käyttämät vaatteet, joita yleensä ovat kaksiosaiset vaatekappaleet, haalarit, lappuhaalarit ja pitkät housut. Muussa työssä (esim. lääkärit, sairaanhoitajat, kampaajat, leipurit, teurastajat jne.) saatetaan käyttää esiliinoja, suojapukuja, suojatakkeja jne.
– –”
Maailman tullijärjestö on laatinut harmonoidun järjestelmän selitykset harmonoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen mukaisesti ja ne julkaistaan kummallakin maailman tullijärjestön virallisella kielellä, eli ranskaksi ja englanniksi. Harmonoidun järjestelmän nimikettä 62.10 (”Nimikkeiden 56.02, 56.03, 59.03, 59.06 tai 59.07 kankaista valmistetut vaatteet”) koskevassa selityksessä todetaan muun muassa seuraavaa:
”Nimikkeeseen kuuluvat: – – säteilynsuojapuvut, ilman hengityslaitteita.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
MIS teki 19.3.2013 tulli-ilmoituksen Münchenin päätullitoimipaikalle Yhdysvalloista peräisin olevien Xenolite NL 8250 ‑mallisten sädesuojatuotteiden (jäljempänä kyseessä olevat tuotteet) vapaaseen liikkeeseen luovutusta varten. MIS luokitteli tässä tulli-ilmoituksessaan nämä tuotteet yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 6211 33 10 00 0. Kyseinen tullitoimipaikka hyväksyi tämän tulli-ilmoituksen samana päivänä tekemällään päätöksellä ja määräsi 12 prosentin suuruisen maksettavan tuontitullin, jota sovelletaan yhdistetyn nimikkeistön edellä mainittuun alanimikkeeseen.
MIS:n tästä tullauspäätöksestä tekemän oikaisuvaatimuksen tultua hylätyksi se nosti ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa kanteen, jossa se vaati kyseisen päätöksen kumoamista. Kanteensa tueksi MIS väittää pääasiallisesti, että kyseessä olevat tuotteet olisi pitänyt luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8110 90 00.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että kyseessä olevat tuotteet ovat sädesuojaesiliinoja, joiden sisä- ja ulkopinta koostuu yksivärisestä kankaasta, joka on noin 0,2 millimetrin paksuista, ja joka koostuu 100-prosenttisesti synteettisistä tekokuiduista (polyesteristä ja polyamidista). Täyte koostuu pääosin antimonista (osuus painosta noin 60 prosenttia) ja muista ainesosista sekä vahvikemateriaalina käytettävästä polymeeristä. Nämä hihattomat esiliinat ulottuvat lantion alapuolelle, ja niissä on pyöreä, lähelle kaulaa nouseva kaula-aukko, ilman kaulusta, ja sisäänommellut olkapehmusteet. Vaatteen etukappaleet menevät kokonaan päällekkäin, ja takaosa suljetaan tarranauhoilla vaatteen oikealta puolelta ja olkapäältä. Etupuolelle on lisäksi sijoitettu värillisestä kankaasta tehty rintatasku. Näihin tuotteisiin kuuluu myös epäjalosta metallista valmistettu avainrengas, joka on kiinnitetty kaula-aukon reunanauhaan ketjulla. Mainittujen sädesuojaesiliinojen tarkoituksena on suojata henkilöitä röntgensäteilyltä ammatin harjoittamisen aikana.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen toimittamien tietojen mukaan MIS väittää mainitussa tuomioistuimessa, että kyseessä olevat tuotteet on koottu eri ainesosista, suurimmaksi osaksi antimonista, joka määrää niiden luonteen, kun otetaan huomioon se, mihin ne on tarkoitettu käytettäväksi, ja niiden ainesosien arvo, joista ne koostuvat. Näillä tuotteilla ei nimittäin voitaisi ilman kyseistä antimoni-ainesosaa täyttää niiden tehtävää suojata röntgensäteilyltä. Tuotteen ulkomuoto on merkityksetön silloin, kun ne koostuvat eri ainesosista. Näin ollen kyseiset tuotteet olisi MIS:n mukaan pitänyt luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8110 90 00.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan sen käsiteltävänä olevan riita-asian ratkaiseminen riippuu siitä, onko yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 6211 33 10 00 0 luokittelemisen kannalta merkityksellistä yksinomaan tavaran ulkomuoto tai käyttötarkoitus vai onko otettava huomioon, mikä osatekijä antaa tavaralle sen olennaisen luonteen.
Kyseisen tuomioistuimen mukaan kyseessä olevat tuotteet kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 6211 33 10 00 0, kun otetaan huomioon niiden objektiivisesti todettavat ominaisuudet, niiden ulkomuoto ja niihin kiinteästi liittyvä käyttötarkoitus. Kyseinen tuomioistuin katsoo myös, että yhdistetyn nimikkeistön nimike 6211 on yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohdassa tarkoitettu yksityiskohtaisin nimike, jota on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Se on kuitenkin epävarma sen käsiteltävänä olevassa asiassa kyseessä olevien tuotteiden luokittelusta yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen koska tällaisessa luokittelussa ei oteta huomioon näiden tuotteiden täytemateriaalia ja erityisesti antimonia, jonka määrä vastaa noin 60:tä prosenttia täytemateriaalin painosta ja jonka ansiosta nämä tuotteet tarjoavat säteilysuojaa.
Näissä olosuhteissa Finanzgericht München (Münchenin veroasioita käsittelevä tuomioistuin, Saksa) on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko [yhdistetyn nimikkeistön] alanimikkeeseen 6211 33 10 00 0 ”työssä ja ammatissa käytettävät vaatteet” luokittelemisen kannalta ratkaiseva yksinomaan tavaran ulkomuoto tai käyttötarkoitus vai onko 3 säännön b alakohtaa sovellettaessa yhdistetyn nimikkeistön tulkitsemiseksi otettava huomioon, mitkä osatekijät antavat tavaralle sen olennaisen luonteen?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
Ennakkoratkaisupyynnöstä käy ilmi, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ennakkoratkaisukysymyksellään pääasiallisesti sitä, onko yhdistettyä nimikkeistöä tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sädesuojaesiliina on luokiteltava sen ulkomuodon tai käyttötarkoituksen perusteella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 6211 33 10 00 vai onko sen luokittelemiseksi otettava huomioon myös osatekijät, jotka antavat sille sen olennaisen luonteen säteilysuojana ja jotka voisivat tarvittaessa oikeuttaa sen luokittelun muuhun yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen, erityisesti sen nimikkeeseen 8110.
Tältä osin on aluksi palautettava mieleen vakiintunut oikeuskäytäntö, jonka mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautuksissa (tuomio 18.5.2011, Delphi Deutschland,
C-423/10
,
EU:C:2011:315
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Tarkasteltaessa Euroopan komission laatimia yhdistetyn nimikkeistön selittäviä huomautuksia sekä harmonoidun tavarankuvaus- ja ‑koodausjärjestelmän osalta Maailman tullijärjestössä laadittuja selityksiä, on niin, että ne auttavat huomattavasti eri tariffinimikkeiden sisällön tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia (tuomio 18.5.2011, Delphi Deutschland,
C-423/10
,
EU:C:2011:315
,
kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuotteen käyttötarkoitus voi olla objektiivinen luokitteluperuste, kunhan se kiinteästi liittyy kyseiseen tuotteeseen, jolloin liitynnän kiinteyttä on pystyttävä arvioimaan tuotteen objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien mukaan (tuomio 20.6.2013, Agroferm,
C-568/11
,
EU:C:2013:407
,
kohta ja tuomio 4.3.2015, Oliver Medical,
C-547/13
,
EU:C:2015:139
,
kohta). Tuotteen käyttötarkoitus on kuitenkin merkityksellinen arviointiperuste ainoastaan, jos luokittelua ei voida tehdä pelkästään tuotteen objektiivisesti todettavien ominaispiirteiden ja ominaisuuksien perusteella (tuomio 16.12.2010, Skoma-Lux,
C-339/09
,
EU:C:2010:781
,
kohta ja tuomio 28.4.2016, Oniors Bio,
C-233/15
,
EU:C:2016:305
,
kohta).
Tämän jälkeen on syytä todeta, että yhdistetyn nimikkeistön alanimike 6211 33 10, jonka sanamuoto on ”työssä ja ammatissa käytettävät vaatteet”, kuuluu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6211 33, johon kuuluvat ”verryttelypuvut, hiihtopuvut sekä uimapuvut ja uimahousut; muut vaatteet”, jotka ovat ”keinokuitua”.
Yhdistetyn nimikkeistön 62 ryhmää koskevassa selityksessä, johon on viitattu tämän tuomion 12 kohdassa, täsmennetään, että tähän ryhmään kuuluvat työssä ja ammatissa käytettävät vaatekappaleet, joiden ulkonäön ja kankaan luonteen (kangas on tavallisesti jäykkää ja kutistumatonta) ”perusteella on selvää, että ne on suunniteltu käytettäviksi yksinomaan tai pääasiassa muun vaatetuksen ja/tai henkilöiden (kehon tai terveyden) suojana työssä, ammatin harjoittamisessa tai kotitaloustehtävissä”. Kuten aikaisemmissa kohdissa mainitusta oikeuskäytännöstä käy ilmi, pääasiassa kyseessä olevan kaltainen tuote, joka on valmistettu tekokuiduista ja tarkoitettu pidettäväksi yksinomaisesti tai pääasiallisesti suojana henkilöille, jotka ovat alttiina säteilylle ammatin harjoittamisen aikana, on luokiteltava ”työssä ja ammatissa käytettävänä vaatekappaleena” alanimikkeeseen 6211 33 10 00 0, kun otetaan huomioon sen objektiiviset ominaispiirteet ja ominaisuudet ja muun muassa sen ulkomuoto.
Tätä tulkintaa vahvistaa harmonoidun järjestelmän nimikettä 62.10 koskeva selitys, jossa todetaan, että ”säteilynsuojapuvut”, kun ne on valmistettu nimikkeiden 56.02, 56.03, 59.03, 59.06 tai 59.07 kankaista, on pidettävä nimikkeeseen 62.10 kuuluvina ”vaatteina”. Vaikkei pääasiassa kyseessä oleva tuote olisikaan valmistettu harmonoidun järjestelmän nimikkeiden 56.02, 56.03, 59.03, 59.06 tai 59.07 kankaista, tästä selityksestä voidaan kuitenkin päätellä, että yleisemmällä tasolla säteilysuojavarustetta, jolla on vaatteen objektiiviset ominaispiirteet ja ominaisuudet, tarkoitetaan yhdistetyn nimikkeistön vaatteita koskevissa eri nimikkeissä ja alanimikkeissä.
Sen kysymyksen osalta, onko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen tuotteen luokittelussa tarpeen myös ottaa huomioon osatekijät, jotka antavat sille sen olennaisen luonteen, on muistutettava, että tämä edellytys on mainittu yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdassa. Tämän yleisen tulkintasäännön sanamuodosta käy ilmi, että se tarkoittaa tapauksia, joissa ”tavarat olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen”.
Kun on kyseessä tällainen tilanne, on sovellettava yhdistyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohtaa, jonka mukaan ”tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä”. Vain silloin, kun tämän säännön soveltamisella ei tiettyjä tavaroita voida luokitella asianmukaisesti, muun muassa silloin kun ei siis ole olemassa erityistä tariffinimikettä, johon mainitut tavarat voitaisiin luokitella (ks. vastaavasti tuomio 10.5.2001, VauDe Sport,
C-288/99
,
EU:C:2001:262
,
kohta ja tuomio 15.11.2012, Kurcums Metal,
C-558/11
,
EU:C:2012:721
,
kohta), on syytä soveltaa yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa ja luokitella tällaiset tavarat ”sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen”.
Kuten kuitenkin tämän tuomion 26 kohdassa on todettu, pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen tavaran luokittelulle on olemassa erityinen nimike, tässä asiassa yhdistetyn nimikkeistön nimike 6211, johon sen alanimike 6211 33 10 00 0 kuuluu.
Vaikka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on esittänyt mahdollisuuden luokitella pääasiassa kyseessä olevan tuotteen muuhun yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen, erityisesti sen nimikkeeseen 8110, sen sanamuodosta käy kuitenkin ilmi, että siihen kuuluvat ”antimoni” sekä ”siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu” eivätkä pääasiassa kyseessä olevan tuotteen kaltaiset vaatteet.
Se, että mainitussa tuotteessa on pääosin antimonista koostuva täyte, joka antaa sille sen luonteen säteilysuojana, ei riitä luokittelemaan sitä yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8110 tarkoitetuksi antimonista valmistetuksi tavaraksi.
Kuten on jo todettu, asiassa ilmenee, että yhdistetyn nimikkeistön alanimike 6211 33 10 00 0 on yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohdan mukainen ”yksityiskohtaisin nimike” ja sillä on siten oltava muihin nähden etusija. Pääasiassa kyseessä olevien tuotteiden tariffiluokittelua varten ei siten ole tarpeen turvautua yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaan, jossa viitataan siihen ”aineeseen tai tavaraan”, joka antaa tuotteelle sen ”olennaisen luonteen”.
Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sädesuojaesiliina on sen objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien ja muun muassa sen ulkomuodon perusteella luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 6211 33 10 00 0 ilman, että on tarpeen viitata osatekijöihin, jotka antavat sille sen olennaisen luonteen.
Oikeudenkäyntikulut
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.

Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 9.10.2012 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 927/2012, olevaa yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sädesuojaesiliina on sen objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien ja muun muassa sen ulkomuodon perusteella luokiteltava mainitun nimikkeistön alanimikkeeseen 6211 33 10 00 0 ilman, että on tarpeen viitata osatekijöihin, jotka antavat sille sen olennaisen luonteen.

Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.