CELEX: 62021CJ0409
Előzetes döntéshozatal
Közös agrárpolitika (KAP)
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) általi finanszírozás
1305/2013/EU rendelet
Beruházási támogatás
Nemzeti szabályozás, amely a támogatás nyújtását annak a feltételnek rendeli alá, hogy a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a nevére állattartó telepet jegyeztek be, és bizonyítania kell, hogy kérelmének benyújtása időpontjában mezőgazdasági üzemének termelési értéke legalább 8000 eurónak felel meg

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2017. december 13‑i (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (
HL 2017. L 350., 15. o.
) módosított, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (
HL 2013. L 347., 487. o.
, helyesbítés:
HL 2016. L 130., 1. o.
; a továbbiakban: 1305/2013 rendelet) 17. cikkének értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a DELID EOOD, egy a bolgár jog szerinti egyszemélyes korlátolt felelősségű társaság (a továbbiakban: Delid) és az Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond „Zemedelie” (az állami mezőgazdasági alap ügyvezető igazgatója, Bulgária; a továbbiakban: az ÁMA ügyvezető igazgatója) között annak tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, hogy ez utóbbi megtagadta, hogy finanszírozást nyújtsanak számára egy baromfitelephez szükséges felszerelés megvásárlására irányuló beruházáshoz.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1303/2013/EU rendelet
Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (
HL L 347., 2013.12.20., 320. o
.; helyesbítések:
HL 2019. L 30., 122. o.
,
HL 2019. L 30., 121. o.
) „Elszámolhatóság” című 65. cikkének (1) bekezdése előírja:
„A kiadások elszámolhatóságának meghatározása a nemzeti szabályozás alapján történik, kivéve abban az esetben, ha e rendeletben vagy az alapspecifikus szabályokban, illetve azok alapján egyedi szabályok megállapítására kerül sor.”
Az 1305/2013 rendelet
Az 1305/2013 rendeletnek „Az Unió vidékfejlesztési prioritásai” című 5. cikke ekképp rendelkezik:
„Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia megvalósításához hozzájáruló vidékfejlesztési célkitűzések teljesítésére a következő hat, a közös stratégiai keret tematikus célkitűzéseinek megfeleltethető uniós vidékfejlesztési prioritás keretében kerül sor:
[…]
E prioritások mindegyike hozzájárul az innovációval, a környezettel, valamint az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos átfogó célkitűzések teljesítéséhez. A programok keretében hatnál kevesebb prioritással is lehet foglalkozni, amennyiben az a gyengeségek, az erősségek, a lehetőségek és a veszélyek (a továbbiakban: GYELV) tekintetében végzett helyzetelemzés, valamint az előzetes értékelés alapján indokolt. Az egyes programok mindegyikében legalább négy prioritással kell foglalkozni. Amennyiben egy tagállam nemzeti programot és több regionális programot nyújt be, úgy a nemzeti program négynél kevesebb prioritással is foglalkozhat.
[…]”
E rendelet „Beruházások tárgyi eszközökbe” című 17. cikke előírja:
„(1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás olyan tárgyi és/vagy immateriális beruházásokhoz nyújtható, amelyek:
a)
javítják a mezőgazdasági üzem összteljesítményét és fenntarthatóságát;
b)
a halászati termékek kivételével az EUMSZ I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek, illetve a gyapot feldolgozásához, értékesítéséhez és/vagy fejlesztéséhez kapcsolódnak; a termelési folyamat eredménye olyan termék is lehet, amely nem tartozik az említett melléklet hatálya alá; amennyiben a támogatást finanszírozási eszközök formájában nyújtják, úgy az input az említett melléklet hatályán kívül eső termék is lehet, feltéve, hogy a beruházás egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritáshoz hozzájárul;
c)
a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy alkalmazkodásához kapcsolódó infrastruktúrára irányulnak, beleértve a mezőgazdasági és az erdőterületek megközelíthetőségét, a birtokrendezést és a termőföld minőségének javítását, valamint az energia‑ és vízellátást és az energia‑ és víztakarékosságot; vagy
d)
az agrár‑környezetvédelmi, illetve az éghajlatváltozással kapcsolatos, e rendelet keretében kitűzött célok teljesítéséhez, így a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és élőhelyek védettségi állapotához, illetve valamely Natura 2000 terület vagy egyéb, a programban meghatározásra kerülő, jelentős természeti értéket képviselő rendszerek közjóléti értékének növeléséhez kapcsolódó nem termelő beruházások.
(2)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás mezőgazdasági termelőknek vagy mezőgazdasági termelők csoportjainak ítélhető oda.
A mezőgazdasági üzemek szerkezetének átalakítását célzó beruházások esetében a tagállamok a támogatást a GYELV‑elemzéssel összhangban biztosítják a mezőgazdasági üzemek számára, amely elemzést az Unió vidékfejlesztési prioritásával kapcsolatban végzik el: e prioritás célja a mezőgazdasági üzemek életképességének és versenyképességének fokozása valamennyi mezőgazdasági termelési típus vonatkozásában és valamennyi régióban, továbbá az innovatív mezőgazdasági termelési technológiák és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítása.
(3)   Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás mértéke nem haladhatja meg a II. mellékletben megállapított maximális támogatási mértékeket. A fiatal mezőgazdasági termelők tekintetében ezek a maximális mértékek, a kollektív beruházások – a termelői szervezetek egyesüléséhez kapcsolódó kollektív beruházásokat is ideértve –, az egynél több intézkedés keretében támogatott integrált projektek, a 32. cikkben említett, természeti és egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeken megvalósuló beruházások, a 28. és 29. cikk szerinti műveletekhez kapcsolódó beruházások, valamint a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó EIP [európai innovációs partnerség] keretében támogatott műveletek esetében a II. mellékletben megállapított támogatási mértékeknek megfelelően növelhetők. A maximális kombinált támogatási mérték azonban nem haladhatja meg a 90%‑ot.
(4)   Az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti támogatás esetében a II. mellékletben megállapított támogatási mértékeket kell alkalmazni.
(5)   Támogatás ítélhető oda olyan fiatal mezőgazdasági termelők számára, akik első alkalommal kezdenek gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben az adott mezőgazdasági üzem vezetőjeként, a mezőgazdasági termelésre vonatkozó uniós előírásoknak – így például a munkahelyi biztonságnak – való megfelelést célzó beruházások tekintetében. Az ilyen támogatás a vidékfejlesztési programban foglaltak szerint az üzem létesítésének napjától számított legfeljebb 24 hónapos időtartamra, vagy pedig a 19. cikk (4) bekezdésében említett üzleti tervben meghatározott intézkedések befejezéséig nyújtható.
(6)   Amennyiben az uniós jogszabályok új követelményeket támasztanak a mezőgazdasági termelőkkel szemben, az e követelményeknek való megfelelést célzó beruházásokhoz támogatás nyújtható az azon időponttól számított legfeljebb 12 hónapos időtartamra, amikor e követelmények kötelezővé válnak a mezőgazdasági üzem számára.”
Az említett rendeletnek „A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése” című 19. cikkének szövege a következő:
„[…]
(2)   Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás fiatal mezőgazdasági termelőknek ítélhető oda.
Az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontja szerinti támogatás azon mezőgazdasági termelőknek, illetve a mezőgazdasági háztartás azon tagjainak ítélhető oda, akik tevékenységi körüket nem mezőgazdasági tevékenységekkel bővítik, illetve e támogatásban részesülhetnek a vidéki térségekben működő mikro‑ és kisvállalkozások és a vidéki térségekben élő természetes személyek is.
Az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti támogatás a tagállami meghatározás alapján mezőgazdasági kisüzemnek minősülő üzemeknek ítélhető oda.
Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás a vidéki térségekben működő mikro‑ és kisvállalkozásoknak, valamint vidéki térségekben élő természetes személyeknek, továbbá mezőgazdasági termelőknek és mezőgazdasági háztartások tagjainak ítélhető oda.
Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek ítélhető oda, akik támogatás iránti kérelmük benyújtásának időpontjában már legalább egy éve jogosultak a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben való részvételre, és vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre. A támogatás az átruházás időpontjától 2020. december 31‑ig fizetendő, vagy az a szóban forgó időszak vonatkozásában kiszámított egyszeri kifizetés formájában is teljesíthető.
[…]
(6)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás maximális összegét a II. melléklet rögzíti. A tagállamok az (1) bekezdés a) pontjának i. és ii. alpontja szerinti támogatások összegét a program által lefedett terület társadalmi‑gazdasági helyzetét is figyelembe véve határozzák meg.
[…]”
Az 1307/2013/EU rendelet
A közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (
HL 2013. L 347., 608. o.
; helyesbítés:
HL 2016. L 130., 8. o.
) 4. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„E rendelet alkalmazásában:
[…]
b)
»mezőgazdasági üzem«: egy adott mezőgazdasági termelő által kezelt és egyazon tagállam területén található, mezőgazdasági tevékenységekre használt egységek összessége;
[…]”
A 809/2014/EU végrehajtási rendelet
Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 17‑i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (
HL 2014. L 227., 69. o.
) „Adminisztratív ellenőrzések” című 48. cikkének (1) és (2) bekezdése ekképp rendelkezik:
„(1)   Valamennyi támogatási kérelem, kifizetési kérelem, illetve a kedvezményezett vagy harmadik fél által benyújtandó minden egyéb nyilatkozat esetében adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni, amelyeknek ki kell terjedniük minden olyan elemre, amelynek adminisztratív ellenőrzése lehetséges és észszerű. Az eljárások tekintetében elő kell írni a végrehajtott ellenőrzési munka, a vizsgálati eredmények, illetve a rendellenességek feltárásakor hozott intézkedések feljegyzését.
(2)   A támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzéseinek biztosítaniuk kell, hogy a művelet megfeleljen az uniós vagy nemzeti jog által, illetve a vidékfejlesztési programban megállapított alkalmazandó kötelezettségeknek, beleértve a közbeszerzésekre és az állami támogatásokra vonatkozó előírásokat, valamint az egyéb kötelező előírásokat és követelményeket. […]”
Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet
Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18‑i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (
HL 2018. L 193., 1. o.
; helyesbítés:
HL 2019. L 60., 36. o.
) „Tagállamokkal megosztott irányítás” című 63. cikkének (2) bekezdése előírja:
„A tagállamok a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok elvégzése során megtesznek minden, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges – többek között jogalkotási, szabályozási és igazgatási – intézkedést, különösen:
a)
biztosítják, hogy a költségvetésből finanszírozott műveleteket szabályosan és hatékonyan, a vonatkozó ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően hajtsák végre;
[…]”
A bolgár jog
A 2015. március 21‑i naredba n
o
9 za prilagane na podmiarka 4.1 „Investitsii v zemedelski stopanstva” ot miarka 4 „Investitsii v materialni aktivi” ot Programata za razvitie na selskite rayoni za perioda 2014–2020‑nak (a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű 4. sz. intézkedése „Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások” elnevezésű 4.1. sz. részintézkedésének alkalmazásáról szóló 9. sz. rendelet; a DV 2015. március 24‑i 22. száma) az alapügy tényállására alkalmazandó változata (a továbbiakban: 9/2015 rendelet) 8. cikke értelmében:
„(1)   A támogatási kérelem benyújtásának időpontjában a [9/2015 rendelet] 7. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében vett mezőgazdasági termelőknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:
1.
mezőgazdasági termelőként nyilvántartásba vett […];
2.
a mezőgazdasági üzemük minimális szintű termelése nem lehet kevesebb, mint 8000 eurónak megfelelő [bolgár leva (BGN)];
[…]
(2)   A mezőgazdasági üzemeknek az 1. cikk 2. pontja szerinti minimális teljesítményét a következőkkel kell bizonyítani:
1.
a kérelmező által hasznosított földterületek és a tenyésztett állatok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerben való nyilvántartásba vétele, valamint a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában folyamatban lévő üzleti évben a mezőgazdasági üzem minimális termelésének kiszámítására vonatkozó nyilatkozat (űrlap); vagy
2.
a földterület tulajdonjogáról vagy használatáról szóló okmány, vagy […] számítási adatokat tartalmazó kimutatások, valamint a mezőgazdasági üzem minimális termelési standard termelési szintjének a pályázat benyújtásának időpontjában folyamatban lévő gazdasági évben történő kiszámítására vonatkozó nyilatkozat (űrlap) […];
[…]”
E rendelet 26. cikke értelmében:
„A projekttel kapcsolatos azon tevékenységek és beruházások, amelyekre vonatkozóan a bolgár jogszabályok szerint jogosultságot, engedélyt és/vagy nyilvántartásba vételt írnak elő, csak a megfelelő nyilvántartásba vételt igazoló jogoultságok, engedélyek és/vagy a nyilvántartásba vételt igazoló dokumentumok bemutatása esetén részesülnek támogatásban.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
Miután 2015. április 17‑én nyilvántartásba vették mezőgazdasági termelőként a plovdivi (Bulgária) Oblastna direktsia „Zemedelie”‑nél (regionális mezőgazdasági igazgatóság, Bulgária) a Delid 2015. május 28‑án a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű 4. sz. intézkedésének „Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások” elnevezésű 4.1. sz. részintézkedése keretében támogatás iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyát „baromfigazdaság céljára szolgáló felszerelés megszerzése” elnevezésű, 2933745 BGN (hozzávetőleg 1500000 euró) értékű beruházás képezte.
Kérelmének alátámasztására a Delid előadta, hogy egy Manoléban (Bulgária) található, 2014. május 15‑én a Business park Manole OOD‑től bérbe vett állattartó telepen kacsákat tenyészt, és 20451,68 euró standard termelési értékben.
A DFZ‑Razplashtatelna agentsiához (az állami mezőgazdasági alap kifizető ügynöksége, Bulgária) tartozó direktsia „Protivodeystvie na izmamite” („csalás elleni” igazgatóság) által 2006 áprilisában és májusában az állattartó telepen végzett ellenőrzést követően megállapításra került, hogy ezen ellenőrzés időpontjában e telep nem üzemelt és nem volt nyilvántartásba véve a Delid nevében, és ott egy madár sem volt található, mivel az utolsókat 2016. március 7‑én adták el. Az ellenőrzés többek között azt tette nyilvánvalóvá, hogy a Deliden kívül két másik támogatás iránti kérelmet benyújtó társaság is azt nyilatkozta, hogy ugyanazon az állattartó telepen tenyésztenek kacsákat bérleti szerződések értelmében.
E körülmények között az ÁMA ügyvezető igazgatója 2018. július 10‑i határozatával a Delid által benyújtott kérelmet azon okból utasította el, hogy ez utóbbi nem felelt meg a 9/15 rendelet 8. cikkében előírt támogathatósági követelményeknek.
A Delid e határozattal szemben keresetet nyújtott be az Administrativen sad Plovdivhoz (plovdivi közigazgatási bíróság, Bulgária).
2020. március 10‑i ítéletével e bíróság elutasította e keresetet.
A Delid felülvizsgálati kérelmet nyújtott be ezen ítélettel szemben a Varhoven administrativen sadhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Bulgária), a kérdést előterjesztő bírósághoz.
Mivel úgy ítélte meg, hogy az előtte folyamatban lévő jogvita megoldásához az 1305/2013 rendelet rendelkezéseinek értelmezése szükséges, a Varhoven administrativen sad (legfelsőbb közigazgatási bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Összeegyeztethető‑e az 1305/2013 rendelet 17. cikkével az, hogy a 9/2015 rendelet 26. cikkében foglaltakhoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely támogatási feltételt ír elő azon kérelmezők számára, akik a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Programa za razvitie na selskite rayoni (vidékfejlesztési program) »Beruházások tárgyi eszközökbe« elnevezésű 4. sz. intézkedésének »Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások« elnevezésű 4.1. sz. részintézkedése keretében támogatás iránti kérelmet terjesztenek elő, előírja, hogy az 1307/2013 rendelet 4. cikke értelmében vett, a kérelmező által szervezett üzem támogatása iránti kérelem benyújtása előtt az állattenyésztési tevékenység folytatásának igazolása céljából be kell nyújtani az arról szóló igazolást, hogy az állattartó telepet a kérelmező nevére nyilvántartásba vették, vagy a rendelet célkitűzései szempontjából elegendő, ha a mezőgazdasági termelő igazolja, hogy megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állattartó telepet a nevére nyilvántartásba vegyék?
2)
Összeegyezthető‑e az 1305/201[3] rendelet 17. cikke szerinti »Beruházások tárgyi eszközökbe« intézkedés keretében nyújtott támogatás céljával, az Uniónak az 1305/2013 rendelet 5. cikke szerinti vidékfejlesztési prioritásaival és a hatályon kívül helyezett, a mezőgazdasági gazdaságok közösségi tipológiájának létrehozásáról szóló, 2008. december 8‑i 1242/2008 bizottsági rendelet [(
HL 2008. L 335., 3. o.
)] értelmében vett standard termelési érték fogalmával a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program »Beruházások tárgyi eszközökbe« elnevezésű 4. sz. intézkedése »Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások« elnevezésű 4.1. sz. részintézkedésének alkalmazásáról szóló, [9/2015 rendelet] 8. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában foglaltakhoz hasonló nemzeti rendelkezésben előírt olyan feltétel, amely szerint a kérelmezőnek a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában az adott mezőgazdasági üzemre vonatkozó, olyan minimális standard termelési értéket kell igazolnia, amely nem lehet kevesebb, mint a 8000 eurónak megfelelő, BGN‑ben számított ellenérték?
3)
A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén abból kell‑e kiindulni, hogy az újonnan nyilvántartásba vett mezőgazdasági termelőket a »Beruházások tárgyi eszközökbe« elnevezésű intézkedés keretében nyújtott támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában ki kell zárni az 1306/2013 rendelet szerinti pénzügyi támogatásból?”
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságáról
Az ÁMA ügyvezető igazgatója és a bolgár kormány vitatja a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságát, először is azon ok miatt, hogy az nem tartalmazza azon indokok ismertetését, amelyek miatt a kérdést előterjesztő bíróságban kétség merült fel az uniós jogi rendelkezések értelmezésére vagy érvényességére vonatkozóan, sem pedig azon kapcsolat ismertetését, amelyet e bíróság e rendelkezések és az alapügyben szóban forgó nemzeti jogszabály között megállapít, másodsorban azért, mert az előzetes döntéshozatalra utaló határozat olyan új ténybeli megállapításokon alapul, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóság nem vizsgálhatott meg, harmadszor pedig azért, mert a kérdést előterjesztő bíróságnak azt a megközelítést kellett volna követnie, amelyet már más ügyekben alkalmazott, és el kellett volna döntenie érdemben a jogvitát ahelyett, hogy a Bírósághoz fordult volna.
E tekintetben először is emlékeztetni kell arra, hogy – amint az a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából következik – kizárólag az alapügyben eljáró és a meghozandó döntésért felelős nemzeti bíróság feladata annak értékelése, hogy az ügy sajátos jellemzőit tekintve az ítélet meghozatalához szükség van‑e az előzetes döntéshozatalra, és hogy a Bíróság elé terjesztett kérdések relevánsak‑e, és azok relevanciáját vélelmezni kell. Ennélfogva, amikor az előterjesztett kérdés az uniós jog valamely szabályának értelmezésére vagy érvényességére vonatkozik, a Bíróság főszabály szerint köteles a kérelmet elbírálni, kivéve ha a kért értelmezés nyilvánvalóan semmilyen összefüggésben nincs az alapeljárás tényállásával vagy tárgyával, ha a probléma hipotetikus jellegű, vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azok a ténybeli és jogi elemek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az említett kérdésre hasznos választ adhasson (2022. május 5‑iZagrebačka banka ítélet,
C‑567/20
,
EU:C:2022:352
,
43.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A jelen ügyben meg kell állapítani, hogy mivel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések uniós jogi rendelkezések, közelebbről az 1305/2013 rendelet rendelkezéseinek értelmezésére vonatkoznak, nem tűnik nyilvánvalónak, hogy a kérdéseket együttesen tekintve a kért értelmezése nem függ össze az alapeljárással, vagy hogy a felvetett probléma hipotetikus jellegű.
Következésképpen a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadható.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első kérdésről
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni az 1305/2013 rendelet 17. cikkét, hogy azzal nem ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely az e rendelkezésben szereplő támogatást annak a feltételnek rendeli alá, hogy a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a nevére állattartó telepet jegyeztek be.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok az 1305/2013 rendeletet a vidékfejlesztési támogatási programjuk útján hajtják végre (2021. október 6‑iLauku atbalsta dienests ítélet [Mezőgazdasági vállalkozások beindításához nyújtott támogatás],
C‑119/20
,
EU:C:2021:817
,
54.
pont), és e rendelet biztosítja számukra azt a lehetőséget, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek célja az Unió vidékfejlesztési prioritásainak való megfelelés (lásd ebben az értelemben: 2022. április 28‑iPiltenes meži ítélet,
C‑251/21
,
EU:C:2022:311
,
63.
pont).
Az egyes tagállamoknak tehát a területük egészére vonatkozó nemzeti vidékfejlesztési programot, több regionális programot, vagy egyidejűleg nemzeti programot és több regionális programot kell kidolgozniuk, amely programok az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósítására irányuló stratégiát hajtják végre (2021. október 6‑iLauku atbalsta dienests ítélet [Mezőgazdasági vállalkozások beindításához nyújtott támogatás],
C‑119/20
,
EU:C:2021:817
,
55.
pont).
Ebből következik, hogy az 1305/2013 rendelet mérlegelési mozgásteret biztosít a tagállamok számára az általa előírt támogatások végrehajtásának módjait illetően (2021. október 6‑iLauku atbalsta dienests ítélet [Mezőgazdasági vállalkozások beindításához nyújtott támogatás],
C‑119/20
,
EU:C:2021:817
,
56.
pont).
A tagállamokat e tekintetben megillető mérlegelési mozgástér többek között a projektek kiválasztási szempontjaira vonatkozhat annak biztosítása érdekében, hogy a vidékfejlesztési célokra szánt pénzügyi források a lehető legjobb módon kerüljenek felhasználásra, és a vidékfejlesztési programok keretébe tartozó intézkedéseket célzottan az uniós vidékfejlesztési prioritásoknak megfelelően határozzák meg, továbbá hogy a támogatást igénylők egyenlő bánásmódban részesüljenek (2021. október 6‑iLauku atbalsta dienests ítélet [Mezőgazdasági vállalkozások beindításához nyújtott támogatás],
C‑119/20
,
EU:C:2021:817
,
58.
pont).
E mérlegelési mozgástér kiterjedhet a nemzeti vidékfejlesztési programok kialakítására, valamint az 1305/2013 rendelet rendelet előírásainak végrehajtására is, különösen az e rendelet 19. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett, támogatható mezőgazdasági üzemek méretét, vagy a támogatások összegét illetően, amint az e cikk (6) bekezdéséből kitűnik (2021. október 6‑iLauku atbalsta dienests ítélet [Mezőgazdasági vállalkozások beindításához nyújtott támogatás],
C‑119/20
,
EU:C:2021:817
,
59.
pont).
A jelen ügyben meg kell állapítani, hogy a nemzeti szabályozásban előírt azon követelmény, miszerint az e rendelkezésben szereplő támogatás nyújtásának feltétele az, hogy a kérelmező igazolja, hogy a nevére állattartó telepet jegyeztek be, azon mérlegelési mozgástérbe illeszkedik, amellyel a tagállamok a jelen ítélet 27–29. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlat értelmében rendelkeznek. Ezenfelül, az említett követelmény a 809/2014 végrehajtási rendelet 48. cikkének megfelelően elősegíti az adminisztratív ellenőrzések végrehajtását, és a 2018/1046 rendelet 63. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően lehetővé teszi annak biztosítását, hogy az uniós költségvetésből finanszírozott intézkedéseket helyesen és hatékonyan hajtsák végre.
A fenti megfontolások összességére tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1305/2013 rendelet 17. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely az e rendelkezésben szereplő támogatást annak a feltételnek rendeli alá, hogy a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a nevére állattartó telepet jegyeztek be.
A második kérdésről
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy az 1305/2013 rendelet 17. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az e rendelkezésben szereplő támogatás nyújtását annak a feltételnek rendeli alá, hogy a kérelmező bizonyítsa, hogy kérelmének benyújtása időpontjában mezőgazdasági üzemének termelési értéke legalább 8000 eurónak felel meg.
E kérdés megválaszolása érdekében először is arra kell emlékeztetni, hogy – amint az a jelen ítélet 27. és 28. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlatból kitűnik – az 1305/2013 rendelet mérlegelési mozgásteret biztosít a tagállamok számára az általa előírt támogatások végrehajtásának módjait illetően, mivel e mozgástér többek között a projektek kiválasztási szempontjaira is vonatkozhat annak biztosítása érdekében, hogy a vidékfejlesztésre szánt pénzügyi forrásokat a lehető legjobban használják fel.
Márpedig egy, az alapügyben szóban forgóhoz hasonló olyan feltétel, amely szerint a kérelmezőnek bizonyítania kell, hogy a mezőgazdasági üzemének termelési értéke a kérelme benyújtásának időpontjában legalább 8000 eurónak felel meg, a Bíróság rendelkezésére álló iratokra tekintettel azon mérlegelési mozgástérbe illeszkedik, amellyel a tagállamok az 1305/2013 rendelet 17. cikkének végrehajtása során rendelkeznek.
Következésképpen a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1305/2013 rendelet 17. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az e rendelkezésben szereplő támogatás nyújtását annak a feltételnek rendeli alá, hogy a kérelmező bizonyítsa, hogy kérelmének benyújtása időpontjában mezőgazdasági üzemének termelési értéke legalább 8000 eurónak felel meg.
A harmadik kérdésről
Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni az 1305/2013 rendelet 17. cikkét, hogy azzal nem ellentétes, ha a kérelem benyújtásának időpontjában újonnan nyilvántartásba vett mezőgazdasági termelőket kizárják az e rendelkezésben előírt támogatások nyújtásának lehetőségéből.
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az előzetes döntéshozatalra utalást nem az általános vagy hipotetikus kérdésekkel kapcsolatos tanácsadó vélemények megfogalmazása indokolja, hanem az uniós jogot érintő jogvita tényleges megoldásának szükségessége (2022. április 7‑iAutonome Provinz Bozen ítélet,
C‑102/21 és C‑103/21
,
EU:C:2022:272
,
57.
pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Márpedig a jelen ügyben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból nem tűnik ki, hogy az alapügyben szóban forgó támogatást azért tagadták volna meg a Delidtől, mert kérelme benyújtásának időpontjában e társaság egy újonnan nyilvántartásba vett mezőgazdasági termelőből állt.
E körülményekre figyelemmel meg kell állapítani, hogy a harmadik kérdés hipotetikus jellegű, és ezért elfogadhatatlan.
A költségekről
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.

A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:

1)
A 2017. december 13‑i (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkét
a következőképpen kell értelmezni:
azzal nem ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely az e rendelkezésben szereplő támogatást annak a feltételnek rendeli alá, hogy a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a nevére állattartó telepet jegyeztek be.

2)
A 2017/2393 rendelettel módosított 1305/2013 rendelet 17. cikkét
a következőképpen kell értelmezni:
azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az e rendelkezésben szereplő támogatás nyújtását annak a feltételnek rendeli alá, hogy a kérelmező bizonyítsa, hogy kérelmének benyújtása időpontjában mezőgazdasági üzemének termelési értéke legalább 8000 eurónak felel meg.

Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: bolgár.