MykMaks/norhand_v3 huggingface dataset:
Bergen 14.3.98
Kjære Grieg!Jeg skal
en liden trip til udlandet, -
Paris og London - og be'r Dig i
den anledning velvilligst om
et par gode råd. Hvis det på
nogen mulig måde kunde la'
sig gjøre, vilde jeg uhyre gjærne
gjøre en liden spurt derude i
verdensbyerne. Dette kan kun
ské, hvis Du vilde give mig
et velvilligt spark i min noget
tunge agterdel. Tænk Dig
jeg er inviteret til denne
tur af en Xniaven - Groserer
Knudsen -, og går omkring i
det rene glædedilerium.
Har fået 6 ugers permission
consul her, men han var desværre
bortreist, men hos den russiske
minister i Kjøbenhavn faar Du jo
grei og korrekt besked. Skal Du have
ogsaa politipas meddel mig da dette
strax, saa skal jeg skaffe det. - Spørg
ogsaa ministeren i Kjøbenhavn, om dette
skal undertegnes af den russiske viceconsul
her eller af ministeren i Kjøbenhavn
Det er best at have sine papirer
i orden. - Nu synes jeg, Du har
faaet briljant assistance. Jeg ønsker
slide med tegning, træsnit e.t.c. og andre smaa-
ting, som kunde skaffe kontanter til familiens
ophold og til at stikke i de værste gjældshul,
saa jeg ikke blev dreven fra gaard og hjem. -
Fotografier af mine billeder, tror jeg ikke existerer.
Men faar jeg nogen gang opsporet, udlaant og
samlet det vigtigste af min spredte produktion
til en udstilling, - skal jeg sørge for at faa taget
fotografier, - jeg har ofte faaet forespørgsler om
dette, - endog fra Sverrige. Og om De da vilde
skrive noget om mig - vilde jeg jo være meget
taknemlig, - og jeg skal da sørge for fotografier
til Dem. Men der er jo mange vanskeligheder
og kostbart ogsaa at "lete" slig og "samle" gamle
ting, som har skiftet eier 3-4 gange, - de sidste
kjøberd har betalt sine billeder dyrt, - og flere
er saa uforskammede, at de kun svarer; at de "laaner
ikke ud sit bohave" - "Tror De vi vil have et tomt
hul paa væggen saa længe, som den udstillingen skal
vare" - o.s.v. - Kanske Per Kramer Vestre muralmen-
ning 9 Bergen - eller Overlærer Høst - Kristiania
erkeprotestantiske by med et foredrag om to islandske 
biskopper, Gudmund Arasson og Jon Arasson. Men jeg maatte da 
gjennemlæse paa ny Biskupa Søgur – bl.a. for at forsøke om jeg kunde 
oversætte noget av Jon Arassons pragtfulde religiøse digte. Og lete efter 
litt mere materiale til at belegge min teori om at kirkens mislige 
tilstand paa saa mange maater i aarhundrederne før reformationen ikke 
paa nogen punkter direkte skyldes dens lære, men først og fremst 
at kongemagt og adel med list og vold krænket dens forfatning 
og tilranet sig en ulovlig magt ved besættelsen av kirkelige embeder. Dette forhold
forekommer mig at ligge saa særlig aapenbart i dagen i den norske og islandste 
kirkes historie under unionstiden, at man ikke kan være blind for det, 
uten man er forut-indtat for reformatorernes ideal, den servile kirke. 
Deres forbundne
Sigrid Undset Svarstad.
I det kupperte terræng som karakteriser vor hovedstad,
indtar - eller vi får vel heller tale i fortid - skifer-
fjeldet Hammersborg en dominerende plads. Nu er jo fjel-
det for størstidelen bortsprængt, men høieste høiden gjen-
står og her kneiser Svenska Kyrkan.
Det har været sagt om Hammersborg, at dette fjeld
fjeldet, at det
kun-
de bli byens Akropolis. Lustow vilde ha bygget slottet 
der, i hvis ikke Carl johan med endnu større fremsyn
hadde usat sig 
utset
plads for dpt det, der det nu ligger, 
- dengang den nærmeste vestlige å
åsen
utenfor byen. Andre 
har senere ment, at byens vordende Rådhus burde ligge
der, og tanken har endnu sine tilhængere, om man 
end får håbe at Pippervikstankplanen nu endelig har
seiret. Men på det platå som gjenstår, når den 
gamle og usle hyttebebyggelse er fjernet, skal det store 
nye bibliotek-palads "Deichmannske" ligge og muligens 
også "Det norske Teatrets" nye bygning. Så det blir staselige 
omgivelser kirken får og bak den
bakenfor
ligger den gamle Krist-
kirkegaarden, eller "Krigskirkegården", som den populært 
kaldes, med sine ældgamle
prægtige
parktrær og gamle gravene
gravstøtter.
af den samme Fuldkommen-
hedsgrund, der forbinder Men-
nesket med det høieste Væsen
Dette er hans kones kjæphest, saa hun
vil vist været begeistret over, hvad han
kan faa sige af ukvemsord. Saadant
dræber man ikke med skjældsord, uf jeg
liger ikke den raa avistone, uf Garborg
skulde ikke havt et halvdannet
medmenneske som vistnok har sin
kraft i at ophidse. Naa ja, er der
gjensidig kjærlighed, saa greier vel den det.
Gid dere holdt det oppe med korre-
spondancen med Garborg, han trænger
til dannede fine folk, aa gjør det Jonas
jeg lader det falde, han blir for mig det
samme menneske bestandig, men jeg kan
umulig skrive til den mand, hvis kone
hader mig. Det blir mig ganske umuligt.
Nu lægger jeg ham ganske og aldeles paa eder.
- Vil dere ikke skrive til mig, saa gjør
dere en velgjerning, jeg er saa ensom.
Det var da deiligt at Harriet fik saa
udmærket kunstnerfølge, hun lader til
at være meget fornøiet. Krøyer var paa
gjennemreise et par timer hos Allik, jeg
blev hentet did. Ja i næste brev skal jeg
skrive mer om mit ophold i Kjøbenhavn
det var prægtigt. Hjertelig hilsen til alle,
som hos eder er. Eders hengivne Kitty.
Kristiania d. 15de Juli 1881
Hr. Grieg!
Ja, naturligvis har De Lov til at
rykke mig. Jeg fik Deres Brev idag og sætter
mig da angerfuld og ulykkelig til Skrive-
bordet for at bede om Forladelse. I Tan-
kerne har jeg i to Maaneder skrevet Dem
til ; men først var det det, at jeg havde
Et og Andet at spørge om, saa fik jeg
høre, De var reist fra Bergen og saa traf
jeg Deres Frøken Søster, der fortalte, at De
var ved et tysk Bad, men at De snart
kom tilbage. Hermed sender jeg Dem Liszts
Brev tilbage hvoraf jeg har taget en Kopi: Det
har den hele tid ligget under Laas og Lukk
og andre tiders mennesker
faar, hvad vi ikke turde.
Den 13de bølged folke-
masserne over Karl-
Johan om kvelden,
der var hurra og pibing -
men det var ikke
13de august! Inde
i Grand Hotels store
sal sad redingoter og
silkebluser og drak
meget champagne og
ansatte kammerherrer
og hofjægermestere. Jeg
fulgte Thea, til som
jeg havde spist middag
hos, til det Schweigaardske
bord, og gik saa op og
lagde p mig paa no 5
at udenlandsk Orkester skulde
blive Grundlaget for første
norske Musikfest, af kunstne-
riske Hensyn stemt for Hollæn-
dernes Antagelse, hvis ikke den
med Kristiania trufne Aftale
havde foreligget, men den kun-
de jeg ikke komme forbi. At
denne Aftale, efter hvad jeg
nu skjønner, har bundet i
Misforstaaelser under Korrespon-
densen i Sagen, forandrer intet
med Hensyn til Aftalens bin-
dende Kraft mellem Komiteen
og Kristiania, og Komiteen havde
derfor intet andet at gjøre end
at træde af. Joachim Grieg har
jo i Breve og Telegrammer
holdt Dig a jour med Sagens
Gang, saaat det er overflødigt
her at gaa nærmere ind paa
den, saameget mere, som alt
nu er forbigangent. - Joachim
Grieg har været udmærket som
Det er flere år siden de var her.
Idag gamle Mortensson og
Ivar til middag. Gamle M. er nu
87 år, men snakker om at kjøpe
Ivars jordstykke her og bygge sig
et hus. Han reiste kl. 7 til Kongsberg
til sin søn Per, som er i sølvverkets
tjeneste.
I aften kom et dikt på
landsmål av consul Rolf Andvord,
som G. skulde korrigere. Merkelig
at han skriver landsmål. Sinding
har satt musik til det —
4.11.03
Regn
igår
 Så Vilhelm Krags
"Situationens herre" på Nationalteateret
igår. Det var ikke morsomt. Selv
Hauk Aabel var kjedelig. Men han
hadde for lite å fare med - ikke én
morsom replik. Løvaas var lyspunktet;
frisk og godslig som altid, og hans
rolle  hadde da litt mere å bygge
på enn Aabels.
Endelig en solgløtt igjen. Korrekur
Januar 1905
Billedhuggerarbeider.
5.1.05
Har været syg et Par Dage. Igaar tilsengs.
Idag har Folkehøiskolebestyrer Bø fra Valders
været her. Han er en fuldblods Idealist,
som sliter sig ud med Tanker og Grublerier.
Men hel og grei og norsk i alt - en udmærket
Lærer for den Ungdom som skal ledes "hjem-
over."
Men
han er strid og hidser Folk op mod sig
selv og "Sagen".
Kan
ske ræk han længer med
lidt mere Diplomati.
– Har faat Partontkort til "Skansen"
i Stockholm for 1905. "Eia var vi der"! Brev fra
mine Nygifte i Beyenburg. Heinrich skriver
paa sit nylærte (i Kjærlighed og Hvedebrødsdagelærte)
norsk: "Elskede, eneste ufornuftige Tantus, som
vi har!"  De læser sammen
min "Kolbotn - Dagbog", og glæder sig visselig over
at de ikke har fuldt saa kolde Hvedebrødsdage.
Til Middag imorgen har meldt sig Arkivar
Mandag morgen. Jeg hørte i gaaraftes, at
kollegiet i sin nye sammensætning sand-
synligvis vilde ha hat et andet standpunkt
en det gamle. Det bragte mig til at
tænke paa, at det kanske vilde være
bra, om din art. III forelaa for kollegiet
i samme møte, hvor ogsaa Vigands og Schiøtz's
erklæring skal fremlægges, : antagelig førstkom-
mende lørdag.
Kunde du ikke gjøre det paa den maate,
at et av de maskinskrevne exemplarer over-
sendes med en følgeskrivelse fra dig, f.eks.
av et saadant indhold:
Jeg vil ikke undlate at meddele H. A-K
at jeg, - da min tidligere angivne sakkyndige
erklæring (av - B. - " ) ikke synes at ha vært
tydelig eller indtrængende nok - finder det
at være min pligt endnu engang
indstændig
at advare
de avgjørende myndigheter mot .o.s.v.
- (passende stærke uttryk)
Paa sakens nuværende trin, efterat baade
Kolleg. og Dep. har tat sit standpunkt
har jeg derfor tilladt mig at oversende til
budgetkomm's medlemmer den vedlagte uttalelse
Naar Du faaer gjort Dig nogle
Jotunheimsfarter saa reiser sig
Humøret igjen, der er jo en
god Luft deroppe.
Og dermed Farvel for
dennerinde hjerteligt Hilsen
til Eder begge
September 5te
Traurig ender jeg denne Dag, thi et mørkt 
tungsind om hyller mit Hjerte. – Jeg har dog i
Dag, fornøjet mig med at skrive et Brev til min
uforglemmelige Bertha! som jeg evig vil sørge for,
at vi er adskildte, thi jeg kan dog med Vished
sige, at hun er mig den ømmeste den troeste
Veninde, hvis Værd, jeg ej før fuldkommen
har kjendt. Et Brev har jeg skrevet til den
ædle Madamme Olsen, og et til Guri Johan
-sen. – Meget tungsindig. –
September 6te
Jeg er nu min Bortrejse nær, for denne Gang
at forlade Faaberg. I Morgen rejser jeg til Stolpe
-stad, for at blive nogle Uger, og venter jeg
der, Adspredelser for mit traurige Sind. –
Sørgmodig. –
September 7de
Henrunden er Maaneder og Dager, siden jeg havde
Dig min Bog her, og hvor er jeg Glad, at det er bedre
med mig nu end den Gang, da jeg af Sygdoms
Smerter led saa meget, og for hvilket Gode jeg
nu har det Alvise Forsyn at takke. – Jeg kom
her til Stolpestad i Aften, efter at Alt gik
mig vel paa Rejsen, og fandt jeg her tillige
Alt efter Ønske. – Veemodsfuld. –
September 8de
Den første Dag her, har jeg benyttet til at
skrive min Uforlignelige Severine til, som
nu i Aften blev sendt i Posten, og vil min
første og sidste Tanke, altid være hende og min
Fjerne Bertha! Et venlig Tungsind følger mig.
Det blir i Tilfælde 3die Gang
at Departementet ikke følger
Indstillingen. Dennegang gjælder
Dissensen Andreas Haukland
altsaa. Men nu faar vi da se.
Jeg læser f. T. Strndbergs
nye Bog "Gøtiska Rummen".
Den er altfor lang og jeg savner
Strindbergs tidligere friske Kraft, som
nu er blit til Grættenhed. Han er
nok sint, det mangler ikke paa
det, men det er som en 
ærtet Hund, der glæfser Folk i Læggene,
og ikke længer den Rise, som
svang Storslæggen saa Gnisterne
føg. Hans Kvindehad er især blit
ufriskere. Hvor han før var harm
og veldig i sine Angreb er han nu
blit smaaækkel og slapt kynisk.
hvordan det er spændt af.
Og nu beder jeg Dig hilse først vore
elskværdige Reisefæller, Frk. Elisabeth og
Tony, Din Broder John, Svigerforældrene
og endelig Beyer's, og værer selv kjærligst
hilset fra Eder hengivne
Gottfred M-H.
ifølge min indre Trang ikke har kunnet
handlede anderledes. Det var en Ting,
som gav sig selv saa naturlig, at
der ingen Tvivl var, og ingen Overveiel-
ser har hellere frembragt nogen Be-
tænkeligheder derimod. Er der noget, som
endnu prikker mig lidt indvendig,
saa er det, at jeg ikke har gjort nok
for Solbergs Børn, at jeg ikke har
taget flere til mig, som jeg en Stund
tænkte paa. At have taget Sverre
er intet Offer, thi jeg har derved ikke
givet slip paa nogetsomhelst af
mit eget, hverken i Retning af person-
lig Frihed eller i Retning af mine per-
sonlige Interesser. Disse Ting vilde ialfald
først berøres, naar der var Tale om
at tage flere Børn. Men her er mit
Jeg ude og gaar, og jeg skal ikke næg-
te for, at Dit Vennebrev har været
mig et Varsko om at være forsigtig
og ikke paatage mig mere end jeg lige-
overfor mig selv kunde gjennemføre.
Naar Du saa lille "Wally" klynge sig til
mig, saa vilde Du nok kunne forstaa,
at der rører sig noget indeni mig,
som siger, at jeg nok maatte have
Plads for to saadanne Smaa. Men det
kan godt være, at jeg senerehen kunde
synes, at jeg havde taget formeget paa
mig, - endskjønt - kam jeg egentlig tro
det, naar Hjertet banker i den Retning?
Nei, jeg har ikke givet efter for denne
Trang, og det netop af den Grund, som
Du fremholder, nemlig at det kunde
volde en Forandring af mere væsentlig
Art i mit Liv. Her er, hverken med
Sverre eller med Wally, Tale om
til Hochschildt og berettede ham om de
i Kristiania omløbende rygter om Hedins
interpellation. Han svarede imidlertid, at
det var gamle sager, som det herværende
radikale parti efter dementien i posttidnin-
gen ganske havde ladet falde. Jeg har heller
ikke senere her kunnet erfare noget, om
at en saadan interpellation forestod. Skal
en ny dementi i videre ordelag udgaa,
maa den vel derfor ske fra den angrebne
norske regjerings side.
Jeg er iøvrigt optagen med at gjøre
mig bekjendt med de ledende svenske
mænds opfatning af de svævende spørgs-
maal, der interessere os. Jeg mener
allerede saa temmeli at være trængt ind
i forstaaelsen af stillingen, men vil endnu
vente en uges tid, inden jeg sender Deres
Excellence min ærbødige rapport. Den
vil imidlertid ikke indeholde meget glædeligt.
4.
Harriet
Backer
den største personlighet og hendes 
kunst
nerværk
har en sjelden vekt og fylde.
Ikke så at hendes kunst savner spe-
cielle kvindelige egenskaper, den er har 
både ømhet og ynde. Men dertil også en 
mandlig kraft og konsekvens, en ut- 
holdenhet i sin stræben mot det fuld-
komne, som de færreste i hendes slektled
eide. Disse egenskaper gir 
Harriet
Backer
en høi
plass ikke bare i vor hjemlige kunsthistorie,
men
i hele samtidskunsten som den i hendes
virkeår bevæget sig fra realisme til im-
pressionisme, fra form til kolorit.
For hendes eget vedkommende blev der al-
drig noet brudd i denne utvikling. Den artet 
sig harmonisk som alt i hendes liv.
En side ved Harriet Backers personlig-
het og virke, som ikke skal være glemt,
er hendes lærergjerning. for d Der er ikke
få av de yngre, nu aldrende malere som
har nydt godt av hendes kloke og sam-
136
kongen ved bordet. Åja, ikke no videre 
åndsvær eller kongsord. Jeg hadde
utsendingen fra Bhili ved siden av 
mig og Peter vis a vis. Hadde det
bra med begge - Bhilimannen var 
enkel og fritt-talende. Den hollandske
charge d'affairs på venstre side -
han syntes, vi tok for lite løk fra
Holland, Bhili'en for lite vin fra
Bhili. Han har sine sorger -. 
Jeg fikk anl. til a snakke med 
statsråd Hjelmtveit om dikter-
lønnen til Øvarland, som de skurkene
har strøket på budsjettet. Han
lovte godt for neste år -. Det gjør
Tranmæl og Magnus Nilssen også -
jeg var pilgrimsgang til dem for
en måned siden. Men om de får
mannsmot til å gi Arnulf
den æresskillingen noengang, det 
er vel tvilsomt. Det er dette, at
han er en gudsfornekter - det velger
de ikke.
06
Og den gamle traver Halfdan Christensen
skal imidlertid fungere. Men sikkert
har Agnes M. rett når hun sier, at
maken til illoyale og vanskelige
skuespillere som Nationaltheatrets skal
en lete lenge efter. Jeg hadde en god
føling med dem da "På ærens mark"
blev indstudert - .
Oslo Hristrerte:
Sigurd Hoel og Nini i "Palenen 
Grand.
selvfølgelig Komiteen betaler!!
Ja Gid De nu bare kunde
faa Bugt med Sygdom og
alt Djævelskab i saa Henseende. -
Vi er her begyndt paa Tomten
der maa pæles. Beliggenheden tror
jeg er storartet. - Men her
er Kav og Møier i det
uendelige naturligvis. Ellers
kan vi glæde os med et straalende
Veir, om end lidt koldt. -
Nogen Mening om naar Schjøtt
kan have Haab om at faa
begynde Prøvene har De
naturligvis ikke. Taknemlig
for all Meddelelse og med Ønske
om De maa kunne greie
disse Bragder Deres hengivne
John Lund
Trundhiem.
Den 6 Juni Søndag Visiter om Morgenen af
Stiftsprovst Hagerup, Etatsraad Duns, Major
Bang og Borgemester Knudsen /: hvis Gaard
brændte i Ildebranden og siden er opbygt af Muur-
Steen :/ kiørte i Visiter siden /: i Trundhiem er
ingen Hyrevogne som der er ingen Auberge,
man maae der laane, hvilket er almindeligt
at de som ingen Vogne have laane af dem som
have, hvilket koster i drickepenge nesten mer
end en Hyrevogn i Kiøbenhavn; dette er saa
almindel. at en Kudsk som her gaaer i Tiene-
ste betinger sig om hans Herskab laaner Vogn ud
eller icke, thi i første tilfælde er han fornøiet
med en mindre Løn :/. - Spiste i Klubben /: den-
ne Klub er en Indretning af Professor Schmidt
hvorfore Indbyggerne ere ham meget forbund-
ne :/ var hos Hr Bech som fortalte mig Real
Borgerskolens histore. Den salig Meincke
testamenterede 10000 rd til offentl. Brug. Capi-
talen var i nogle Aar i Arvingernes Hender
uden at Renterne bl lagt til Capitalen /: 2000
bl udsat til nogle Fattige af Familien, 4000 gi-
vet til Røraas Fattige :/ endel bl efter Hr Parelius
Forslag 4000 bestemte til en saadan Skoles
Indretning, hvor Borgerbørn af begge Kiøn
skulle have Undervisning i Christendom,
fransk, tydsk, engelsk, historie, Geographie,
Mathematik og Tegning; af Drengebarn
14/10. 48.
Kjære Fru Stray,
Tak for Brev idag. Jeg sender det videre til
Victoria - om de 400 Kr. om Maaneden.
Nu sender Dem en ny Historie - om
noget som heter Værneskat. Det er kommet paa
siden jeg blev arrestert, og jeg vet ikke hvad det
er, og det er med saa smaa Skrift at jeg for blind til
at kunne læse det.
Herregud, sier De, alt skal De plages med.
Deres ærbødige KH
Naar Stavanger amt udpaa sommeren forelig-
ger til trykning, tager jeg imidlertid atter
strax fat paa de gjenstaaende retterbøder, og vil da
i et par maaneder blive færdig dermed. I sammen-
hæng med den paafølgende redigering af glos-
sariets enkelte artikler haabede jeg da at kunne
blive istand til blot at sysle med retshistorien,
eller dermed nær forbundne emner. Det er særlig
herom jeg har troet at burde henvende mig til
Dem. Det er en selvfølge, at de enkelte ord der
skulde optages, forklares, belyses og defineres i glossa-
riet, under selve excerperingen blot kunne mod-
tage en rent foreløbig behandling; oversigten over
deres forskjelligartede brug er endnu ikke fuldstændig,
ligesaalidt som kjendskaben til de hinanden indbyrdes
belysende enkelte fundsteder. Allerede af denne grund
vil bestemmelsen af ordenes juridiske og institutionelle
betydning og brug først kunne ske under selve den ende-
lige bearbeidelse. Kommer saa dertil den omhyggelige
undersøgelse af den retshistoriske litteraturs bidrag
til ordets forstaaelse og begrebets udvikling saavelsom
redaktionens afpasselse efter juristernes særlige behov
og forudsætninger, dens tilknyttelse til den moderne
retsbehandling etc., bliver det klart, at redigeringen
Hansteensgt. 2 IV
28/1-18.
Kjære Garborg
Min hjerteligste Gratu-
lation, fordi Du endnu
er i Sekstiaarene! Desforu-
ten ønsker jeg Dig alt hvad
jeg vet af Godt!
Tak fordi Du skrev til
Kjære Grieg!
Tak for Julehilsenen!
Igaaraftes sad Harmoniens og Musikforeningens
BestyrelseR sammen og blev tilslut enige om
Sammenslutning fra 1ste Januar 1901. Kun 2
Spørgsmaal staar aabne til endelig Afgjørelse
snarest mulig; det ene er Bugges Udtrædelse af
Bestyrelen eller rettere ikke Indtræden i den
nye, og den nye Forenings Navn. Den nye Bestyrelse
tilpligtes at arbeide helt ud for Musikskolen,
Populærkoncerter og høiere Symphoniconcerter
Forøvrigt gjælder den underskrevne Kontrakt
kun praktiske Spørgsmaal. Den nye Forenings
§1 blir følgende: Foreningens Maal Formaal
er at fremme Interessen for Musik - som du
ser rummer den Alt.
Spørgsmaalet Bugge opstod først efter en væm-
melige Faksimile-Artikel i B. Tidende idet ingen
af Harminiens Direktører vilde gaa ind i Bestyrelse
sammen med ham. Igaar fik vi alle lettet vore 
Hjerter og efter Mødet, hvor B dirigerte med, 
i mine Øine, beundringsværdig Takt, turde dog dette 
Spørgsmaal let kunne kommes forbi
Straalende Septembersol.
Minni her om form -
angstbesat for fremtiden.
Tistedalen om aftenen.
22/9 Telefonerte jeg til
Molde og fik vide,
at Etti kl 11 i gaar aftes
har faat en datter -
svært ondt i 24 timer
23/9 til 30/9 Slurvet
med journalen. Don
paa jagt til 24/9, skudt
indtil da 4 elge i 5 skud.
Jeg med Agga i Kria 24de
25de mødtes Don og jeg i 
Fr. stad hos Kiærs, hvor vi
besaa gartneri, som var 
godt, og hus, som var slet
smag. - 25/9 reiste
Don atter jagt, Hafsrød,
Maa jeg endvidere raadspørge Dem
om en anden Ting:
Tror De, at det vilde være en
passende Titel for Neuperts
Studie om man kaldte det, naar
det skal trykkes separert:
Resignation.
Morceau Studie pour Piano
par Edm: N.-
Tør vi haabe paa den lovende Instrumen-
talion af dette Stykke i Løbet af Sommeren?
Hjærteligste Hilsener til Dem
og kjære frue fra os Alle
Deres hengivne
Wilhelm Hansen
Næsset 24/1 04.
Kjære Edvard! Inderlig Tak for
Afskedsbrevet fra Aulestad; ligesaa
godt som det var at se, hvor Du
har glædet Dig ved Opholdet deroppe,
ligesaa bedrøvet blev jeg ved, at
Du i den sidste Tid ikke har væ-
ret frisk. Jeg længes saa efter
at komme ind til Dig og faa
være sammen med Dig, og er
glad ved hver Dag, som brin-
ger dette nærmere. Hvis jeg blir
færdig med Ligningsudregningen
lidt over Midten af Februar,
skulde jeg gjerne stryge ind
straks, thi da kan jeg und-
væres her; men Komiteen er
Disse dagene, for den uge og knappere brød
rationering, har folk stormet bakerbutikkene,
kjøper op mangfoldige brød "for at ha."
Samtlige arbeidere, som har været her,
har fortalt mig at om melsækker, som staten 
har lagret slik, at det er gaat sopp eller 
mugg i dem, saa de om natten er blit 
kjørt "paa elva" - og om potetes oplagene
ved Tøien, som det staar en damps av,
naar de aapner kjælderne, og som det alt nu
er lang gral paa...
Russerne har git sig, for at manifestere
sin gode vilje, og forhandler siden med
bajonetten i Brest-Litovsk. Og foran den
franske grænse yrer det med dicisioner
og "den store offensiv", dennegang fra tysk 
side, staar atter og gjør folkene stum 
av skræk.
17.1
Efter den nye rationeringen
faar arbeideren saa lite brød, at
de maa ha av barnas part,
skal de greie kropsarbeidet. Barna
thi ligesaavel som enhver enkelt Person har en Nødret,
saaledes har og Staten den, og ingen Undersaat maa bruge
sin Eiendom til Statens Skade. –
§ 253.
Regenten tilkommer og Ret til at beslutte Krig og
Fred, efterdi disse Tilfælde ey kan bestemmes ved almin-
delige Principer, indbefattede i Landsloven; jus armo-
rum bestaaer i Krigstilberedelserne. –
§ 255.
Regalierne kan Regenten afhænde. Man kan heller
ikke bestemme, hvilke de ere, siden de ey som Maie-
stætsrettighederne med Nødvendighed følge af Begrebet
om Maiestæt. Undersaatterne kan derfor gjerne proce-
dere mod Souverainen om Regalierne, siden disse kan af-
hændes, uden at han derved mister noget af sin Værdig-
hed som Majestæt. Imidlertid maa det dog allene an-
sees som en Mand, fordi Regenten ikke nødvendig er
forbunden dertil. De som have inddeelt Regalier i de stør-
re og mindre have gjort sig et andet Begreb om Regalier,
som derfor gjerne kan være ligesaa rigtigt som Forfatterens.
§ 256.
Statsform er Udøvelsen af den Lovgivende Magt; Regje-
ringsform af den executive. Statsformen er reen, naar
denne Magt er hos een Person, være sig physisk eller moralsk.