MykMaks/norhand_v3 huggingface dataset:
sammen i Storthinget, men denne
Forbindelse kommer jo ikke uventet.
Herregud, det kunde være det samme,
hvem som slogest og seirede i
Thinget, naar det bare var vitterligt
at der var Trang til virkelig frisk
Luft, Lys og Frihed og Skjønhed, ikke
bare i politisk Henseende; men
jeg er bange for, at denne dybe
virkelige Trang hos alle Parter slu-
ges af det smaalige, tørre, poli-
tiske Syn og Stræv. -
Forleden Dag fik jeg fra den ene af
"mine Wienerinder" Frau Luisa Lios,
sendt endel Sange af hende; Nogle af
af dem var det naturligvis Wagner
ude og gik, - men der kunde gaa
de, som værre vare. Jeg glemmer
ikke den begeistrede Aften i Bay-
reutherparken. Ja, sandelig, det er
noget for Livet, at have oplevet
"Tristan" og "Parcifal" der! Skulde det vir-
kelig kunne opleves til Høsten?
Karlsbad bliver forhaabentlig unødvendig, men
dette burde jo være en Grund mere, til at
"det vidunderligste" kunde ske. Vi faar
nu se. Gudskelov, at Jotunfjælderne
ere i Baghaand! Men ikke reiser jeg did
mere alene. Fra det Øieblik jeg var uden
Dig, var Turen intet værd. Den store Hem-
melighed er, at kunne glæde sig vi to
sammen! Lev saa vel Du Kjære, hils
Nina! Marie hilser kjærligst!
Din
Frants.
352.
vat A lands Ret krænkes uden at den offentlige Tingenes Orden
derved væsentlig lider, bliver at ansee som privat, skjønt der af
Paatalen flyder offentlig Straf /: see desangaaende den mærkelige
Bestemmelse i Frd. 10 Juli 1795 § 261. som saadanne Tilfælde
kunne mærkes :
1, Forseelser i Forhold mellem Herskab og Tjenere. Vistnok
gaaer Pl. 3 Dec. 1755 § 2, 5 og 7 cfr. § 22 samt Rescr. 7 Aug. 1776
§ 25 heri videre, idet det paalægges Politimesteren ex officio at
tiltale Tjenestefolk, som enten udeblive fra den Tjeneste, hvor-
til de have fæstet sig, eller forlade en allerede tiltraadt Tje-
neste. Men den øvrige Lovgivning, der taler om samme For-
seelse, nemlig Instr. 9 Dec. 1746 § 2, Frd. 9 Aug. 1754 § 13 og
Instr. 5 Juni 1776 B III § 7, ere heri mildere, idet de, hvad
Sagens Natur tilsiger, gjør Paatalen afhængig af, at den For-
nærmede klager. Af nogen Vigtighed i denne Materie er
ogsaa den ophævede Fr. om Forligsvæsenet af 10 Juli 1795 § 26,
der i Bestemmelsen af, hvilke Politisager der ere priva-
te, henviser til Frd. 5 Juli 1793 § 8, hvor gjensidige Klager mel-
lem Huusbonde og Tjenestefolk henføres til den Klasse uden
Hensyn til, om disse Klager reise sig af Udeblivelse fra Tje-
nesten eller andre Forseelser.
2, Hvad der under foregaaende Nummer er anført, gjælder ogsaa
om Forseelser i Forholdet mellem Haandværksmestere og de-
res Svende eller Drenge, see herom Instr. 9 Dec. 1746 § 14 og
Instr. 5 Juni 1776 B VIII § 3, Sportell. § 15 og § 190. Strengere er dog
Frd. 12 Sept. 1753 Cap. IV § 11, der ved at udvide Pl. 24 Novbr. 1749 til
Bergen paalægger Bødkermesterne det som Pligt
under Mulkt
at anmelde
deres Svendes Vrangvillighed for Politimesteren, der ex of-
ficio skal paatale Forseelsen. Men dette er aabenbart en Sin-
gularitet.
3, Indgreb i Laugenes Rettigheder. Ogsaa dette findes bestemt i
den i Frd. 10 Juli 1795 § 26 citerede § af Frd. 5 Juli 1793. Imidlertid
er vel dette Slags Sager kun udelukkende private under
den Forudsætning, at den, over hvem Klage føres, har saadanne
Qvalificationer, at han, hvis Lauget ikke existerede, vilde væ-
re berettiget til den paaankede Næringsdrift; thi kun under
denne Forudsætning kan Sagen alene siges at vedrøre Lauget.
Har han derimod aldeles intet Borgerskab, saa er Intet
til Hinder for, at det Offentlige proprio motu paataler Sa-
Ski 1. dec. 1915.
Fru Katti Anker Møller
Barselhjemkomiteen
Bøndernes Hus,
Christiania.
Jeg har ikke før kunnet besvare Deres brev
da jeg har ligget tilsengs. Det vilde glæde mig selv 
om jeg kunde være til nogen hjelp i denne sak - oprettelse 
av hjem for slitne barselkoner, hvor slike kunde faa ligge
litt i fred og ro. Imidlertid saa er det meget vanskelig
for mig i øieblikket at lave noget og tid til at utarbeide
og holde noget foredrag iaar kan jeg vist umulig finde, 
da jeg er saa bundet hjemme – jeg har selv to smaabarn under
gaar iaften for "sidste Gang". Aftenposten
skal ellers nu havt en "pen" Notis efter
anden Opførelse. Og Jakob Hilditsch skal
ha skrevet noget um, at det jo ikke
værre end moget i "Vildanden" f. Ex.
Og i "Jutelligenssedlen" skal der ha
staat noget om Manfolkehysteriet
i Anledning "E". Men jeg har intet
set af det. I Dagbladet for igaar stod
et Stykke "af et Privatbrev fra E's
Forf." Det var et Par Smaating jeg ikke
havde noget imod at faa sagt offentlig.
Hykleriet er dog nu for tykt her. Det med
"den lille Dronning" er for morsomt.
Og "I Lovens Navn" da, og "Kjærlighed til
Næsten" og "Fijurantinden" o. s. v. Og Holberg
da! Og Gustav Wied! Men naar det altsaa
er en liden Uberømthed, og dertil en
Kvinde - -
Har lavet Fiskemad idag og
plukket ind Resten af Æblerne.
Løland er reist til Byen
Bergen 10. Marts 1905.
Kjære Edvard! Jeg blev saa glad ved at finde
Dit Brev i Kassen idag, men saa bedrøvet over, at
Du fremdeles er saa syg. Ja det var en seig Histo
rie, eller rettere ikke bare èn! Det er da enda godt,
at det gaar mod Sol og Vaar og Sommer, og at Vinte-
ren ligger bag. Jeg tror saa vist, at naar Du kom-
mer i hjemlige Forhold og begynder at færdes mere
gen, saa vil Kræfterne lidt efter lidt indfinde sig.
Du kan tro baade Marie og jeg har ønsket at
være hos Eder i disse Tider, - forhaabentlig er det
ikke mere end et Par Maaneders Tid til vi atter
sees. Det var trist at læse, hvad Du skriver om
Svendsen! Herregud, for en Skjæbne! Tænk med hans
Livslyst og Livsglæde. Dette Naturens ubønhørlige: "vær
saa god, - men betal! Tag for Dig af Retterne,
men - betal! Kredit? gjerne det, men - betal." Det
er forfærdeligt. Grækerne kjendte og erkjendte det,
og igrunden maa hvert eneste Menneske i den ene
eller anden Retning gjøre den samme Erfaring. -
"Nah!" - Da jeg idagmorges kom op paa Høiden ved
Arne, sad Stæren paa Toget, aldeles kaat af Fryd,
slog med Vingerne og jublede af fuldt Bryst! Maa
den ogsaa betale? Nei, de umiddelbare Naturglæder,
de har vi dog faaet gratis, og dog vide vi vel,
at der gives de Naturglæder, som endog maa betales
meget dyrt. - Atter "nah"! Solen skinner og der er
München, den 18. November 1879.
Herr theaterdirektør Gustafsson!
Idag havde jeg den for-
nøjelse at modtage Deres ven-
lige brev, og skal herved tilla-
de mig at besvare samme.
Som honorar for «Et «duk-
kehjem» betinger jeg mig- lige-
som i sin tid for «Samfundets
støtter- et beløb af 1000 kroner,
der, ved antagelsen af stykket,
ønskes indbetalt til den Gyl-
dendalske boghandel i Køben-
havn. Ved erlæggelsen af det-
te honorar erholder De udeluk-
kende rettighed til at opføre
stykket i Göteborg, ligesom det
også derved skal stå Dem frit
for, med det af Dem ledede skue-
spillerpersonale, at spille styk-
ket andetsteds i Sverig, dog ikke
2
du undersøkt? Hvilken Bank-
forbindelse baade Ex L. og det tyske Forlag
har? Hvor stort første Oplag? Du rører
dig ikke, du overlater det til mig som
er 90 Aar at undersøke og inkassere.
Vet du i det hele tat Navnet paa det tyske Forlag?
Hvad Garanti har vi? Det kan bli en
Affære paa HundredeTusener.
Jeg faar Brev Fru Hartensmre, hun har
netop oversat Landstrykere (3die Utgave)
Forlaget er Van Loghum Slaterus, Arnhem
i Holland. Du skal ikke kræve ham,
det skjønner du vel, men følg ham med Øinene.
I det hel tat følge med og ta Del. Hvad skal
du ellers ha 10 Procent for? Du skal da ikke
ha 10 Procent for at motta mine smaa
Honorarer fra utenlandske Forlag - hvad
tror du dine Medarvinger vil si til det?
- - -
De Fillebrevene jeg sender har ligget her i
Uker og Maaneder. Det er mit Brev og det jeg sier
du har at gi Akt paa. Prøv nu først at faa frem
Fru Strays Brev. Jeg har Bruk for det.
Papa
et stort hyggeligt hjørneværelse
med veranda og vakker beliggen-
hed; og der skal jeg holde egen
menage, hvad frokost og aftens-
mad angaar. - Og nu er jeg atter
for et par dage her hjemme, - for
at være medspiller i den tragiko-
medie, som kaldes eksamen i zoo-
logi til embedseksamen. Det er aands-
fortærende og meget lidet tilfreds-
stillende at sidde der og høre Sars
snakke om løst og fast, - og saa
skulle udtale i tiendedele, hvad
den arme kandidat kan. Men
humbugen blev ikke mindre, om
jeg tvang mig ud af det, - saa der
er ikke andet at gjøre, end at
holde gode miner til slet spil.
Brøgger var ogsaa censor i dag; og
han spurgte, om ikke Vilhelm
hvor vi ogsaa i denne Tid har
havt Broderfolkenes Klo i halv
Spænd over os. Og desuden, hvad
er Hundrede aar! Der skal
længere Tid til at skabe et
originalt Aandsliv. I alfald
naar alt hvad der findes af orginalt
alle de Værdier,  som vi
har fra den Tid Norge var norskt og
havde Kultur og Aandsliv,
værdier
som har
været saa stærke og sunde at de
lever trods uendelide Tiders stadige
Udryddelseskrig , naar alt
dette nu heller ikke skal faa bli
Grundlaget for det nye Aandsliv man
venter paa, hvad skal vi saa skabe
en norsk Filosofi af. Men Folk
som W., kloke, belæste Folk,
med fornem Smag, som ser alt
15. mai 1935.
Kjære Nini
Takk for brevet dit. Vedlagt de 25 kroner – jeg er glad
for at faa være med!
Kom hjem igaar for at se hvordan her staar til; jeg blev 
sendt avsted saa hodekåls til Montebello da jeg var i Oslo sisst, saa 
jeg maatte en tur hjemom før jeg reiser til Finland. Jeg hadde lovet 
Peter Egge at bli med – og er glad for at høre at du ogsaa reiser.
Men derefter skal jeg tilbake til Montebello for at fortsætte kuren
med lysbad og massage og alt slikt for nervesmerterne mine. 
Det var morsomt at være sammen med Collett Vogt igaar 
– vi gik tur hver formiddag, og han var helt henrivende at snakke med 
og høre fortelle. Men denne sisste historien med utlet og søvnløstet 
hadde tatt frygtelig paa hans helse. – Nu sov han bedre sa han. 
Og nu vilde han reise til uken – altsaa denne uken. At maatte
holde til paa Montebello saan i maanedsvis maa ogsaa være fælt – 
men for en kortere tid og naar man skal gjennemgaa en grundig kur 
er stedet ideelt.
Mange hilsener, og altsaa paa gjensyn snart
din
Sigrid
er jo udelukkende offentlige og givet af stat og 
kommunale institutioner udelukkende til mussets
forøgelse og drift. så det vilde være ligefrem retslig
uforsvarligt at ta af de penge til noget andet brug..
Og rimeligvis blir ikke urnen her engang her i T. hjem.
Den skal vist på kirkegården  i Kr. ania, tror jeg.
Men det er klart, at en udvei må vi skaffe
finde
med at skaffe pengene, særlig til det personlige honorar.
Først og fremst må du vistnok være så snil,
kjære Gustav at fastsætte en del af summen som
det personlige honorar, og jeg ber dig for sagen van-
skelige stillings sum at gjøre det 
med 
så lempelige
fordringer som muligt. Så får heller stæbningen
vente intil den sag lar sig ordne med rigelighed og 
vi får på en elller anden måde se til at skaffe 
dig det først - for modellen.
Men jeg har også fundet på noget andet, som
vilde samtidig kunde skaffe dig dit og skaffe
D. 29de Marts
Høistærede Hr. Grieg!
Vel maa Mai Maaned
ingenlunde betragtes som heldig at
koncertere i, men ligeoverfor Dem
og Fruen, der jo bestandig med af-
gjort Succès har givet Koncerter
her, tror jeg dog at turde tilraade
et Par Koncerter naar, af disse idet-
mindste den ene kunde finde Sted
i den første Uge af Maaneden eller
hvad endnu bedre var i den sidste
Uge af April.
Som sagt tvivler jeg ikke paa
et ganske heldigt Resultat, men
nu et andet Spørsmaal. 
Hvad vilde være at foretrække 
(Orkester vel uundgaaeligt?) først
93.
benævnte hendes udtalelser, - jeg vil snarere kalde det
hendes modtagelige og umaadelig elastiske aands
"slaggeafkastning"; - man skimtede altid, naar man
bare selv vilde og kunde hæve sig over smaalighed,
ædelt og uforfalsket metal under alt, hvad der kan-
ske lød som barokke absurditeter, affectation el-
ler affecterethed fra saa ung en piges mund; - - og
jeg trængte til at lære og høre, ja - øve evnen til at
klargjøre baade andres og mine egne kanske vel
barnagtige meninger og begreber. Vi forstod det
begge to; og Kaja har flere gange sagt, at vi soup-
lerede hverandre dengang, hvad jeg ogsaa nu er
overbevist om. "Mit skyllekar", som hun saa
smukt benævnte mig; - "frk. Geelmuydens slave,"
sagde rigtignok den ellers saa skarptseende
løit. Sparre; men dengang tog han dog feil! Vi
var slet ikke altid saa enige, men havde rigtig
godt af hverandre; og det blev mit første venskab
hvor jeg havde bevidst følelse af gjensidig agtel-
se - noget der sjeldnere opstaar i den yngre
alder, hvor det enten gjælder tilbedelse eller hen-
synsløs kritik. - Alt hvad der kan tænkes af
Billedhugger Gustav Vigeland
Kristiania
Norvege
Tinn den 30te November 1901 
Her E. Grieg.
Deres kjærkomne brev med
de 100 kroner har jei modtaget
og tokker saa meget, jei skiltes
med Holvorsen tirsdag den 26de
og reiste der fra samme aften
og kom til mit hjæm den
28de. Holvorsen er en mesters
Violinspiller jei har ikke
hørt hans mage, jei ønsker
dere kunde fin dem tilfreds
med mine laatter, i Kristiania
blev jei ikke lidet forundret.
jei kunde ikke sansse hvor
jei havde jæmt førti
paa reiser har jei aldrig
pengerne paa en plads men
jæmmer lit her og lit der
og det viste sei ogsaa nu
kom en Fierdingvey over Søen Klokken 3 3/4
til Svendnæs et Gastgiverie som ligger
tæt ved Glashytten. - Svendnæs er en
meget vakker Gaard som tilhører Lehns-
mand Lysgaard, vi bade om Theevand, Verten
bad om vi vilde blive lidt, han ventede
Fremmede; vi gik ned i Lysthuuset, jeg
halv fortræden over at vi skulle vente
efter en Gastgivers Fremmede, gik i
Forveyen med de seeneste Aviser i
Haanden; da jeg havde sat lidt saa siger
Bluhme; Der kommer en Dame med
Skør og der kommer 2 Præster; jeg var
træt af Reysen, jeg havde Lyst til at læse
Aviser og jeg frygtede disse Præste og
fremmede skulde genere mig og vilde
gaae bort, men i det samme kom de og i
Lysthuuset, vi hilsede hinanden og Verten
sagde, Vi vare Fremmede fra Kiøbenhavn
nu begyndte Partierne, men jeg var ikke i
Lune, lod Bluhme vedligeholde Discoursen
og gik ud for at læse Aviser - da man
raabte mig for at drikke Caffee og da
Kristiania, den 11. November 1896.
Kære herr August Larsen!
Direktør Emanuel Hansen i
St. Petersburg, hvem De måske kender, kom-
mer til at besørge den russiske oversættel-
se af mit nye stykke og jeg tillader mig
derfor at anmode om at korrekturarkene
efterhånden må blive ham tilsendte. Han
angiver sin adresse i St. Petersburg således:
Ismailofski polk 7 Rota H. 18. Qu. 2.-
Undskyld godhedsfuldt den forøgede u-
lejlighed, jeg herved forvolder Dem. Det
glæder mig at sætterarbejdet går så raskt
fra hånden.
Deres venskabeligst forbundne
Henrik Ibsen.
Herr Generalkonsul Tønsberg.
Ridder af Dannebrog og fl: O:
Adr: Bredgade No 14.
Copenaghen.
Danimarca.
som den store Sanger Du er
og altid har været og vil være!
Tak for Telegrammet den 21de.
Kjærlig Hilsen til Hulda, som
blev savnet af mig og mange
Andre, som hadde haabet at
tæffe hende. Her var hyggeligt.
Mally Lammers var her.
Din hengivne
Harriet Backer
Hvor flere titler har været brugt paa samme billede
(paa forskjellige utstillinger) er disse-
titler
sat i parentes under
Katalogisering.
No 1
"Skyggesiden af Jølsters præstegaard. Eier : Fru Høst
Meltzers gt. 7. Oslo
No 2
"Raa Novembermorgen".
(af Fru Høst kaldet "Kollen").
Eier: Rasmus Meyers samling
Bergen
No 3
"I bær tiden"
("Ribsplukkere")
Eier: Ukjendt, - muligens
Theatemaler Jens Wang
eller auktionarius Wang
No 4
"Kold vaarnat og Hæggetræ"
Eier: Maleren Henrik Lund
Drammensveien No 100 (?)
Oslo
No 5
"Priseld"
(Det er bøndernes navn paa St. Baal)
Eier: Cand. Aslaksen Oslo
Frk. Kamstrup i "Kunstnerfor-
bundet" kjender sikkert hans
adresse, da han var en fælles
ven af os.
5
paa Stationen og reiste
med "Arendal" til Jæderen
senere igaaraftes.
Kl. 8 Møde i Stipendie-
kommiteen til vedtagelse
af en Protest som skal
indsendes til Departementet
i Tilfælde Kommiteens
Indstilling ikke blir tat
tilfølge. (D. v. s. Kommiteens
 Prof. Morgenstjerne)
Her regner desværre.
Kristi Himmelfartsdag.
Herligt Sommerveir! Skansen
i Festskrud. Her er blit saa
meget grønnere bare siden igaar.
Kjære Jappe!
Jeg sender nogle Kritikker til 
Avisen – Det er utroli hvor Aften
posten og Nyhedsbladets
gemene Nedrakninger er trængt 
ind blandt Folk – Det er og blir 
bare en mindre Del af Kristiania 
publikumet som har noen
Respekt for mig –
Du ser det er Alfa og Omega 
som har gjort enestaaende Lykke –
–	Du ser Kunstbladet mener
Aldrig har jeg følt mig nærmere mennesker på så lang
afstand som i denne jul; at den venlighed er bare så
rent ufortjent! Noget, der har glædet mig så umådelig,
er, at Gudrun besøgte frknr. Hartmann og Gjertz, og at
hun syntes så udmærket godt om disse elskværdige da-
mer; - gid, hun og mine nærmeste kunde se og lære at
kjende alle de mennesker, jeg holder af! og så naturlig-
vis være fuldt enig med mig; jeg bliver dobbelt stolt
 og glad, når andre også synes om mine venner - uden
derfor, at det modsatte tilfælde skulde bevirke det mindste
skår i min kjærlighed til dem! Gud bevare de kjære
mennesker og lad mig ikke tabe nogen af dem. -
21/2-96.
Aa, hvor jeg længes, længes, længes - og aldrig et eneste
brev mere! det er den reneste isperiode - - Gid, man
kunde kommandere sit hjerte til at være rolig! Til at være
følelsesløs? nei tak. Længsel er vist alligevel den deiligste
smerte, der gives - - jeg har noget at længes efter, - og jeg
ved, at det efterlængtede kommer engang! Aldrig havde
jeg dog tænkt mig, at breve kunde være saa - næsten
fyldestgjørende stædfortrædene for personen, som eg har er-
faret i denne vinter! aa, det vilde være frygtelig plutselig
Gustav Vigeland
Billedhugger
Sorgenfribakken 2
Kristiania
De sa komiteen.
Jeg kjender ikke til i hvilket For-
hold De, Frøken Backer, staar i til
den Monumentkomite. Men hvorledes det
saa end er, kan det ikke være Dem lige-
gyldigt, at endnu en daarlig Statue sættes
op her i Byen.
Jeg ser nu m.H.t. Welhavenstatuen.
I den Konkurrense gad jeg ikke dette, da
jeg fik høre at Gipsmagere Bøjeson og
Bissen, der har overtat sin Fars Forret-
ning, skulde danne Juryen.
Lad ikke sligt ske her, d.v.s. noget
lignende ske m.H.t. Camilla Collet Sta-
tuen.
Jeg synes nu Werenskiold, Eilef Peter-
det går rag - at have en god Sanvittighed
i så henseende. Ord..åtllgen af Ordet vil? 
troede jeg ikke Du vilde misforstå. men op-
fatning vil jeg ikke endnu engang gjentage og udvikle
nærmere - Pågåen er heler neppe den rette Betegnelse
for min Henvendelse på ny, men da det stod for mig
at Øieblikket er der og jeg kjender din Raskhed i at
gribe en Ide og så skrev jeg som jeg gjorde, men
vi skal ikke diskutere herom. - Jeg gjentager
imidlertid at det er min Tro dette Digt for disse Toner og helst
dine og gjerne ved en Anledning som disse, snares
på same Tid Du vil ikke tvivles om, at der ikke for
neste Anledning eller Lejlighed, forat
en Kompositions storhed og skjønhed skal forståes.
Men der gives Masser, der er således skabt og
has for skriver der da ikke for, for at smigre, men
for at løfte den længere og højere og id i det
rette Øieblik, men nok herom - Publikum.
Det glæder mig dermed meget at se
Dig synes den Ny Blomstring
jeg har modtaget lignende Udtalelser fra andre
mig en lignende vilde jeg være Dem
meget forbunden. Jeg agter i de 3 Som-
mermaaneder at reise til Wien, og jeg
føler selv at nu siden vi har faaet
Opera, er det mig om at gjøre at
faa see og høre noget. Lassens
Atest lyder nettop paa at det ville
være gavnlig baade for Theateret og mig.
Dette haaber jeg De godhedsfuld vil
tjene mig i, og sende den snarest
mulig. - Theateret gaar det temmelig
sjet med, de har nu stjanlet vor
Sommergage for at spekke Maven
paa de svenske Gjæster. Jo, her er
deiligt kan De tro, nu søger Theateret
om Stadsbidrag 5000 £. aarlig, det er fint
tænkt af Josefson, det bliver altsaa
3000 til Arlberg og 2000 til ham selv,
og saa ligger der endnu om 3000 £. dette
skal blive vor Sommergage, men jeg
tror at Statsbidraget kan de skyd
en hviid Pind efter, under disse
Forholde ville det være forgalt om
Theateret fik det.
October 29de
Endt er atter en glad Dag, thi jeg har
nu min eje gode Severine hos mig, og
ved hende nyder jeg altid en Glad til
Tilfredshed. –
October 30de
Mørk har denne Dag været, og Vinteren
har nu Dækket sit hvide Klæde over
den sørgende Høstjord. – Sæther, J. Halvorsen
og Samuel Ouren, var her i Aften, Min
gode Severine beholder jeg, og hvor er
jeg Glad, for en hver Time, jeg nyder
denne Hjerte kjere. – Tilfreds. –
October 31de
Svunden er da den sidste Dag af denn
Maaned, og begynder nu Vintermaanederne
nu for Alvor. Jeg er dog Glad og tilfreds
ved at beholde min Severine her. –
Johane Undfelt ligger her i Nat. – Traurig.
November Maaned.
November 1ste
Traurig søger jeg i Aften hen til mit
Leje, thi min ejegode Severine er nu
Rejst Hjem, fornøjet har disse Dage glidet
hen, og nu er jeg igjen ene. – Fra Lillering
-sager har jeg imodtaget et Lam til min
Severine som glæder mig meget. – Traurig
-hed er ogsaa nu min Selskaberinde. –
12/3 88
Per Winge var netop inde hos mig og fik
Din Adresse, da han har skrevet til Dig
om Per Gynt Musikken. Han vil gjerne
have bare Dig paa sidste Harmoni-
konsert. Men saa talte vi her sam-
men om Muligheden af, at Du maa-
ske tænke at opføre Per Gynt Musik-
ken her til Høsten og saaledes maa-
ske mindre ønskede den opført her
nu. Han bad mig, at jeg, naar jeg
skrev til Dig, maatte sige Dig dette,
og at Du isaafald bare maatte sva-
re overensstemmende med Dit Ønske.
Imorgen skal jeg og...en høre Cheru-
bini! Farvel da, kjære Edvard! Din 
12/3 88 Frants.
22/10. 49.
Kjære Tore
Arild har altsaa forklart mig dette. Jeg tror ikke
han det er til noget om du prøver med en fransk Over-
sætter uten fransk Forlægger. Det er min Erfaring.
Jeg er nu meget blind og kan ikke læse, bare
de grove Overskrifter i Bladet.
Jeg er saavidt oppe og kræker mod Trappen til
Hr Ingenieur Johan Anker
Volden
Asker
Edv. Munch
Leipzig 9 oktober 1899
Kjære Honoria!
Det er nok ikke meget jeg kan sende
dig af svenske og norske penger, jeg
har jubilæumsmynter og forresten
2 kr. 48 øre - resten vexlede jeg i anled-
ning af din ankomst hid. Af mine
tyske vil jeg nødig sende noget, for at
jeg skal kunne reise uden at afvente
forstærkning naar den tiden kommer
- om jeg faar mit af Meiner før jeg reiser
ved jeg ikke. Gaar det frem som hidtil
saa skulde jeg være færdig omtrent 1 no-
vember, og jeg haaber at det skal gaa. I
forrige uge var jeg meget nedfor, jeg sov
106.
Zoot. Inst, 7-5-1904.
Kjære Vilhelm!
Det overrasker mig ikke,
at S. N vil blive docent ved
Høgskolan; han har altid mindst
3-4 ansøgninger under behandling
- til legater, stipendier og poster.
- Men jeg skjønner godt, at det
maa være lidt kjedeligt for dig
at være kommen op i afgjørelsen
i dette tilfælde.
Naar jeg tidligere har udtalt
mig om ham, - og naar jeg nu atter
skal gjøre det, - saa er det bare
mit personlige indtryk af manden,
som er bestemmende. Jeg kjender
ikke hans arbeider, og vilde ikke
Kristiania 10/2 98
Kjære Grieg!
Jeg har dygtig med samvittig-
hed, fordi jeg ikke tidligere har
besvaret dit brev; men dels har
jeg været lidt upasselig og dertil
havt meget at bestille, dels
har jeg været ude af humør over
hele denne affære. Jeg skal
forresten ikke opholde mig ved'
det synderlig idag; jeg frygter
for, der kan komme et efter-
spil. Hidtil har jeg kunnet
holde pressen tilbage, uagtet
der både herfra og fra Bergen
har været telegrammer og greier.
Jeg var nemlig bangen for,