MykMaks/norhand_v3 huggingface dataset:
Landaas d. 29de Juli 1865
Kjære Broder!
Saa er jeg da kommet vel hjem
og har, Gud være lovet, forefundet
Faer's Tilstand over al Forventning
tilfredsstillende. Han er rigtignok
temmelig svag endnu, Gamlingen
Stakker, men Sygdommen maa ial-
fald vistnok kunne betragtes som
fuldkommen overstaaet, og det var
jo saa langt mere, end jeg havde kun-
net vente. Vi faar nu se til at passe
godt paa ham, at han for det Før-
ste hverken anstrænger sig udvortes
eller indvortes, saa tør vi nok haabe
at se ham frisk og ungdommelig
endnu engang. At min Hjemreise
paa denne Maade kom at finde Sted
tidligere end det ellers vilde have
blevet Tilfælde, er jeg igrunden
noksaa tilfreds med: jeg trængte til
at komme i Virksomhed, eller ialfald
til, foreløbig at faa Skuepladsen
for min fremtidige Virksomhed for
Øie. Men hvad der gjør mig inderlig
ondt er at den forcerede Hjemreise
forhindrede mig i at aflægge Søster
Maren det paatænkte Besøg. Hun
havde glædet sig saa meget til Gjen-
synet, Stakkel, og det var mig selv
Hr Edv Grieg!
De har sendt mig Deres
Skjemtevise
med Benyttelse af en norsk Folkemelodi.
men paa den Betingelse at
den ikke maa optages i
mine Sangforeningers trykte
Program (Firstemmig Mands-
Sangbog) og ikke synges offent-
lig.
Hermed har De taget
tilbage med den ene Haand
hvad De har givet med den
anden.
Kan De udføre mig af
denne Vaande vilde jeg
gjerne synge Sangen
paa en Koncert, som
Aasgaardstrand
Kjære Edvard!
Tak for Brevet jeg 
har fået det sent 
på Grund af mine 
Reiser – Som Du 
ser er jeg i Aasgaard-
strand – og lever 
fredeligt på mit 
Gods – Forøvrigt hadde 
jeg helst blit i 
Lübeck – Tak for
man hører dobbelt anspendt.
Hos Fru Cosima var vi en aften
sammen med alværden. Den
unge Wagner traf vi gjentagende
på. En sådan nedrakker på
al anden musik! Han var hvad
man på godt norsk - eller sanskrit -
kalder flåkjæftet. I mine øine
gjorde han et eminent ubetydelig
indtryk.: Imidlertid skal han
dirigere 4 cyklus for 1ste gang
og det er jo ikke småsager. -
Landgreven var elskværdig vært.
I Berlin gjorde han en middag
for mig og drak skåler for Dig.
Norsk flag på bordet og til dessert
spilte han 5 timer hardanger-
fele hvorpå han faldt isøvn.
Ja dette var et sprang tilbage
i tiden. Jeg har lyst at springe
lige til K.havn hvor jeg i 2 dager
havde det udmærket hyggelig.
W. Hansen var udsøgt elskværdig.
Waranta opføres 14 okt. men jeg
Dahle 22de August 1902
Herr
E. Grieg Bergen
Jei ofsente et brev til dem i vinter
men efterpaa fik jei vide dere
vor reist uttalons og der over hor
dere vel ikke faat mit brev - - -
Det som dere betolte for mei
paa hotelet i kristiania er min
mening jei vil betole dem
tilbage enten Penger. heller om
dere ønsker flere of mine Laatter
vil jei sørge for reise omkost-
ningerne selv. jei hor minst tyve
til lige saa gode som dem dere har
faat. jei ønsker jærtens jærne
at faa høre lit fro dem
hilsses med megen agtelse fra
Knut J. Dahle
Tinn
Telemarken
Kjære Jappe! Det er jo 
udmærket som det går – det 
kan jo ikke nægtes det er 
med en hvis Vemod alligevel 
når jeg tænker på disse 
Blomster der lægges på 
min Grav – At Bødtker
ikke kan føle sig stort
er vel muligt – Det undrer
mig blot han har den
Frækhed at gå ind på
Udstillingen – Jeg har oprigtig
talt – siden den Historie som
han og de andre lavet været
så ophidset at ingen har
fået fuld Beskrivelse af
den hele Nederdrægtighed
– Jeg sender idag et 
stort Portræt – Det blir 
kanske mange Portrætter 
– men I får da vælge 
ud – Der er flere Selvportrætter 
der nærmest er Selvprøvelser 
i de vanskelige År – Jeg 
tror det jeg sender herfra 
og der hvor jeg sidder ved 
Glasset – er de bedste –
– Det er fra Weimardagene
Mange Hilsener
Din E Munch
Forfatterinden
Fru Minda Ramm Kinck,
Christiania.
er aabenbaret i Menneskeslægten udbreder saa-
ledes mere og mere som den evige Kjærlighed
sin Nærværelse gjennem Samfundet af sine Be-
kjendere (Troens Samfund, der er forborgent. Gud, en
usynlig Kilde – Dette Samfund er det Indre i Staten
Nationaliteten er det Indre i Staten Confes-
sionen er betinget af Nationaliteten)
en Översigt af Norsk Componister og Musik
Lad mig tilføre min Fotografi som beder
om inlede Plads i Deres Album.
Med vennlige Hilsen er jeg Deres forbundne
C.Honigh
Docent ved Landbrugsinstitut Wageningen
(Nederland)
blir i tilfælde den første bog
Den skulde i handelen naturligvis
om dig på norsk. Om
Grieg går ind på det, ved
jeg jo ikke. Men jeg håber det.
Prisen ca. 5.00. Kr. 
Vilde du i tilfælde modelere et 
omslag, som kunde reproduceres
ved fotografisk ætsning?
Omslaget måtte bære dit navn
selvfølgelig - om dette skal modeleres
eller trykkes, overlader jeg til dig.
Hvad siger du til den ide?
Din ven
Jens
Dette må med posten i dag, derfor dette
slurv. Send mig alt tilbage jo før jo
heller, er du snil.
Takk for sidst, kjære!
2/8 Kom jeg hjem, Don
paa stationen - Johan
et øieblik om efterm. -
Riecks alle øieblikke.
Meget lyn, torden og vold-
somme regnskyl om
natten.
3/8 Var Don om form.
oppe paa fæstningen
hos generalen og fik
"permission" til midten
af Sept. Det vil si
Kleppestølen det. - Det
nyudnævnte svenske
ministerium er et
indtil videre mysterium, 
men tiltroes fredelige
hensigter.
Jeg baded paa Knivsø.
jo er vanvittig ubeleiligt.
 17.1.04. Søndag
Var hos Fru Agnes Blehr født
Movinckel igaaraftes til Pølsegilde.
 i Bekkelaget
Aansuds, Stormoens, Brinckmanns,
Fru Bødker, Fru Birgit Blehr, Frk.
Blehr, Ludvig Müller, Fru Jebe f.
Bernhoft, Jakob v. der. Lippe v. fl.
Lystigt Lag. Jeg gik til min Gjæsteseng
ovenpaa Kl. 3. Kl. 7 kom de andre
 Nattegjæster samt Værtinden.
Stod op 8 og reiste til Byen 1/2 10  .
Kom til Hvalstad 1/2 Tols idag.
Ynkelig Forfatning. Ikke sovet et
Øieblik i hele Nat altsaa. Stort
Skirend i Asker idag. Veiret udmærket
mange mennesker. Tuften 3 Kamme-
rater til Miadag. Jeg glæder mig
at bringe Svendsen til
at medskrive sine Indtryk
fra Kristianias i Musikfest-
spørgsmaalet - og haaber
jeg at disse nu ere Dig
i hænde. Efter hans ledsagn
afgik Brevet herfra iaftes.
Madsen skal ifølge
Brev, gøre en Koncert i
Bergen i næste Maaned
og paa denne koncert vilde
hun meget gjerne have
"Haugtussa" paa programmet,
og hvad jeg kan forstaa
er det hende meget om
at gjøre at mesteren Grieg
gav hende lidt Instruktion
osv
Maden er den sædvanlig danske, kjødfars og fiske-
fars med æg og melk, saa man ikke kan smage, 
hvad det er.
Men her er altsaa vakkert – bart og veirhaardt -
mens jeg skriver dette, venter jeg hvert øieblik, at 
vinduerne skal ryge af hasperne. 
Jeg vilde naturligvis synes, det var morro 
hvis De kom, men jeg vil ikke paa nogen maade
raade hverken til eller fra – fra Gøteborg er 
det da noksaa langt. Men her har De altsaa
de faktiske oplysninger, jeg kan gi. 
Deres
Sigrid Undset.
vil
Selvfølgelig har staalverket selv ha interesse av at
reducere disse forstyrrelser saa meget som mulig.
Men grænserne er snævre for det som kan opnaaes
for overkommelig bekostning. Kan man undgaa
at beboerne i de nærmere omgivelser ikke nævneværdig
generes saa vil dette være et smukt resultat.
hvis det skal
Men forlanges det at heller ikke videnskapens fineste
instrumenter skal merke staalverkets forstyrrende
indflydelse, saa vil det av dette føles som et utaale-
ligt baand.
Hvad jeg her i store træk har skizzeret, det er
hvad man med stor sandsynlighet kan forutse angaaend
angaaende de erfaringer et fyrisk institut vilde
risikere at opleve paa Tøien. Skjønt mit ræsonnement
ikke er bygget paa direkte erfaring men paa en
skjønsmæssig vurdering av de foreliggende forhold,
burde dette være nok til at at tale om anlæg av et
fysisk institut paa Tøien bortfaldt. - Men hvis
man deruagtet hævder kravet om "erfaringer", saa
fins der en billigere maate at erhverve dem paa
end den at bygge et ke fysisk institut for at
se forsøket nislykkes. Man kunde opævne en
komission av fysikere og ingeniører, som fik i
opdrag ved undersøkelser paa stedet at fastslaa
i hvilken avstand fra storindustrielle anlæg som
Hafslund, som Borregaard, som Notodden, man
kan ansstille sine fysikalske maalinger. Jeg
er for min del ikke i tvil om at den vil komme
til følgende konklusion:
Fysisk institut og stor industrielle anlæg hører ikke hjemme
i samme bydel.
Uffe Birkedal,
Lykkesholms Allé 5B,2.4/5-11
København V.
Kæreste Fru Grieg og Frk. Hagerup!
Fra Dag til Dag har jeg opsat at skrive
til Dem og bringe Dem min inderlige Tak
for Deres kærlige Tanker og Vennegave (der
jo ikke er den første). Jeg vilde gærne kunne
med det samme kunne mælde godt Nyt om
min Hustrus Sygdom, men desværre kan jeg
det ikke endnu. Der har gentagne Gange
udset en af vore bekendteste dygtige kbhvnske
Særkyndige til at undersøge hende, og alt
bliver gjort, som kan gøres, men Bedringen vil
ikke komme. Hosten bliver ved med Slim-
afsondring, undertiden endnu Anfaldene om-
til den rene Krampe, og Feberen varer
ved og Pulsen når jævnlig 100 eller derover.
En stor Forpinthed og Udmattelse er bleven
Kjære Bjørnson!
Jeg glemte igår, da jeg skul-
de forklare Dig hvorfor jeg
nu var mere frejdig og glad
at nævne den centnertunge
byrde, der faldt fra mig idet
øjeblik "Afkom" var færdig.
Denne byrde der i så mange
år har knuget mig til jorden
og ladt mig føle det som der sad
altid altid, nat og dag en tang
autoriseret til at meddele sagens virkelige sammen-
hæng. -
Forøvrigt har jeg kun lidet at tilføie.
Hvis De til støtte for Deres bedømmelse af mit
statsøkonomiske forfatterskab skulde ønske at kon-
ferere med specielt sagkyndig mand, bedes De
at henvende Dem til E. Rygh, om hvem jeg er vis
paa, at han vil give Dem en saameget mere objektiv
udtalelse, som vi personlig kun ere komne i ringe be-
røring med hinanden. I min lidet misundelsesvær-
dige, øieblikkelige stilling vil en biografisk artikkel
fra Deres haand, skreven med sympathi og upartisk
anerkjendelse paa forskjellige hold for mig være af
betydning. - Som De ser, udtaler jeg ligefrem,
hvad der ligger mig paa hjertet, idet jeg ved, at
De som gentleman ikke vil mistyde og endnu
mindre misbruge min henvendelse.
Deres forbindtligst ærbødige
Ebbe Hertzberg
Stockholm, Kungsgatan 34,
den 19de april 1888.
Hvad er det for et brev af 1886, som De taler om?
Har jeg i det aar korresponderet med Dem?
20. des 1932
Kjære Else,
Glædelig jul og godt nytaar ønsker jeg dig
og alle dine! Jeg haaber dere er friske nu alle-
sammen, fra din mor og fra tante Halma har jeg jo
hørt at dere har været noksaa meget hjemsøkt av
sykdom i de sisste aarene.
Det skal bli morsomt at se din mor her
igjen paa nytaaret. Gid hun maatte faa en hyggelig 
jul i Trondhjem da, – men er veiret der som her saa 
blir det litt nok hun faar smake av den gammeldagse
norske vinteren med masser av sne og sol og frost og 
sledeføre. Her har det staatt paa med søndenvind og 
regn i over en uke, saa det er bare jorder og vaate veier overalt. 
Mange hilsener
din hengivne kusine
Sigrid.
Christiania 20/5.98
Kjære hr. Grieg!
Da jeg ikke var så heldig
at træffe Dem her person-
lig - jeg fik først idag vi-
de, at De havde været her 
kan jeg ikke medlade på den-
ne måde at meddele Dem,
at jeg endnu ikke har hørt
et ord fra Komitéen for
musikfesten. Jeg reiser
nemlig om en 8 dages tid
til Sætersdalen og vilde
jo gjerne have papirerne i-
orden, før jeg reiser herfra.
Der er også en liden ting
Fredag Kjøbenhavn
Kjære Jappe!
Vasteson er en frygtet
mand – Hvor har jeg
ikke ærgret mig over
ham – Det er jo slige
Mennesker jegosså
frygter at træffe i Norge
– I Breve til mig sier
han – «Nu får De huske
på det – og det» – Det at bede
høfli forstår han ikke –
Det går jo omtrent for
600 Kr i Omkostninger 
til Udstillingen –
Du og Thiis må selvfølgeli
hænge op billederne – Og selv-
følgeli må osså ældre Billeder
tas med – Jeg har det skriftlig
for Avtalen var at Udstillingen 
i Kjøbenhavn skulde han
få – og der var en hel Del
ældre Billede – Jeg telefonerte 
til Dig at jeg vilde Du
Næsset 7 Marts 1901.
Kjære Edvard!
Tak for Dit kjære Brev idag,
som fyldte mig med usigelig Vemod.
Jeg haaber inderlig, at Du nu er fri
Bronchiten og Slimet, saa Du atter
kan se lysere paa Tingene. Med
Bronchiten og Aanderætsbesværligheder-
ne maa følge en frygtelig Nedstemt-
hed og Afmattelse, det er jo klart.
Du har vel havt megen Sno dernede
i Kjøbenhavn, hvor det jo jevnlig skal
blæse saa temmelig surt paa denne
Tid af Aaret. Jeg siger som Du:
Gid du var vel paa Voksenkollen
igjen! Thi det viste sig jo, at
der var intet Hjem for Bronchiten.
Det er mig en Trøst at vide
Professor Ebbe Hertzberg
takker særdeles for den værdifulde
forøgelse af hans statsretslige bog-
samling - saavelsom for adskilligt an-
det, han i vinterens løb har læst og sat
pris paa.
Hansteensgd. 2 IV
26/11 1911
Kjære Holmboe
Jeg er bange for, at vi ikke
har tænkt nok over Ud-
stillingens oekonomiske
Side. Desværre er Komi-
téens Malere vistnok
ikke pengestærke nok
til at dække en større
Underbalance. Vi har jo
ingen andre Indtægter
end Procenterne af Salg,
og jeg tror neppe, at det
konservative Wien vil
være noget godt Salg-
sted for ung norsk Kunst,
selv om en Del af Pres-
sen begeistres. Er der
sønder og sammen. Spil, saa
Engelskmanden brister!!!
Jeg forstaar Dig vel godt, at
Du svarede nei til de philhar-
moniske Konserter, det er nok
Selvopholdelsesdriften, baade den
menneskelige og den kunstneriske,
som er ude og gaar. Og hvor
gjerne jeg end skulde undt Dig
eller rettere undt Engelskmændene
at høre Dig dirigere Vaaren og
den Særde og andre Ting, som
alene Du kan give den Aand,
som skal gjennemtone dem,
saa maa jeg dog give Dig ret.
Thi ellers vilde jo Sommeren
gaa helt med, da Du jo skal
til Birminghamfesten
igjen. - Efter hvad Du skriver, ser
det jo ud til, at Jotunturen
maa stryges iaar. Ja, ja, naar
bare Du kommer hjem, saa
skal Du se, vi skal faa en
herlig Sommer alligevel. Vi
maa jo kunne tage f. Ex. en
liden Vos - Hardangertur eller
OXFORD-GRUPPEN.
Er De fornøid med verden idag — og med Dem selv,
så har denne innbydelse ikke noe å si Dem.
Men tror De at frykt og misundelse, havesyke og
egoisme i disse tider styrter verden ut i kaos - og
har De vanskeligheter i Deres eget liv - da gjelder
denne innbydelse nettop Dem.
For der finnes nemlig en løsning på de problemer
den enkelte og statene kjemper med. Løsningen er:
GUDS FØRERSKAP.
Vi tror at det er den eneste løsning, den eneste
hjelp for verdens elendighet, fordi Guds bud er
kjærlighet, nestekjærlighet i stedetfor egenkjærlighet.
Tigerstaden Juledag 1895.
Kjære Grieg!
En hjertelig Tak for Deres venlige Op-
mærksomhed ved at underrette mig om den
store Ære, der er vederfaret min lille Sang
idet den er bleven sunget i selve Gewandhaus
heilige Hallen, noget, som ikke engang i
Drømme har kunnet falde mig ind, og som,
om det end skylder en ren Tilfældighed, dog er
og blives et Faktum, jeg glæder mig over, og jeg
gjentager min varme Tak for Deres Venlig-
hed.
End større Tak skylder baade jeg og det hele
norske Folk Dem for den Glans, De har bidraget
til at kaste over vort kjære lille Fædreland,
og jeg tør trygt paastaa, at jeg kun udtaler
en sang Gjenklang af den Ros, der lyder
det hele Land, over selv inden Samfundsklassen,
hvor den fulde Forstaaelse af Deres Værd
ikke kan ventes at være tilstede. De skulde
blot høre Dem omtalt Mand og Mand imellem.
Høistærede Herr Professor!
Deres rykkerskrivelse af
3die dennes havde jeg jo længst burdet
forekomme ved at lade Dem høre noget
fra og om arbeidet; men da dette tillige
vil sige at lade høre fra og om mig, og jeg
altid maa tage mig særlig paa tag for at
overvinde min utilbøielighed til at minde
om min tilværelse, er det ikke blivet noget
af. - Oversigten over de skandinaviske
retskilder har taget en upaaregnet lang
tid. Dels viste det sig snart, at jeg havde
undervurderet selve arbeidet, idet de talrige
detailler ikke vel kunne afskrives efter de ældre
Herr
Professor Dr. T. H. Aschehoug.
etc. etc. etc.
Bergen d. 16-3-98
Ærede Hr Grieg!
Da jeg af aviserne
saa, at fru Amalie Gmür
skal synge romanser ved
Musikfesten her, vilde jeg
tillade mig at spørge Dem
- om jeg maatte faa den
listen er imponerende!
Når skal så slakterarbejdet
komme?
Jeg hadde håpet å se Dem
her på gjennomreise i julen, men
nu er det vel for sent?
Med mange hilsener og ønsker
om et godt nytt år for dere
alle tre
Deres
Kristine Bonnevie
man kan igjen med hovedet fuldt af alt,
hvad der kunde siges imod dette, og man fik høre
et tamt, slapt angreb, de hovedpunkter, som
ethvert menneske med sin opfatning paa den side
af sagen,
maatte se
blev erklært f ufølt fremsatte. Man sad
som lamslaaet. Skulde der da ikke nævnes,
at den aandelige mishandling laa klar deri, at
lærerinderne, de forrige elever, allerede viste frugterne
af frk Fougners demoraliserende metode, idet
de straffede haardere og hjerteløsere end hende
selv. Skulde der heller ikke paapeges klart og
tydeligt, at naar lærerindene aldrig nægtede 
den eller den straffehistorie, som børnene fortalte
om,
men blot sagde
sagde blot til alt, at de erindrede det
ikke, saa maatte dette være, fordi de havde
været med til saa mange skogtteprocesser, at
de ikke huskede den enkelte. Bare en gang
havde frk. Wang sagt, dette kan ikke være san
for det maatte jeg have husket, bare en gang.
man forandrer sig - udvikles kaldes det 
nok. Og saavist er det den dybeste til-
fredsstillelse at føle, hvordan en selv
forandres, hvordan indtryk af seet og
følt og drømt og tænkt og læst
bygger sig op - at sidde stille og merke 
sjælens rolige vækst i en. Ikkesandt,
du kjender de ensomme timer.
Guds fryd ved at skabe, den som hver
den nyder, der skaber i ord, i farver
i toner og ler, hver haandværker kan-
hænde, naar han skaber en ringe
ting, han selv er glad ved - den
fryd kan enhver vinde ved 
i løndom at forme paa sit
eget jeg og aabne de øine, vi saa
tit lukket til – øinene der ser ind
i vort livs verksted. Liv, er det
ikke et deiligt ord? Ved du,
jeg har været saa fortvilet, saa
og Regenten kun vilde finde Medhold af meget Faa, naar
han brugte en saa stræng, skjøndt med Lovene hjemlet
Fremgangsmaade; men det samme gjælder om de Straffe
Kant har substitueret Dødsstraffen; thi naar Oprører-
ne ey kunde vente sig bedre Kaar, vilde de neppe lade
sig berolige. Kant ansaae Straffelovene som ca-
thegoriske Imperativer, der realiserede det Fornuft-
bud, at enhver Forbrydelse skal forbindes med en Lidel-
se og paastod derfor, at jus aggratiandi var udenfor
Regentens Competence. Men naar man grunder
Straffelovene paa et andet Fundament, nemlig Sik-
kerheden, saa kan der indtræffe Tilfælde, hvor endog
Sikkerheden selv fordrer Benaadning, eller i det mindste
Formildelse, f: Ex: mod Oprørere.
§ 242.
Forfatteren vil, at Juryer først skal undersøge factum
og dernæst andre anvende Loven derpaa; men en saadan
Fremgangsmaade forudsætter en høiere Grad af Oplys-
ning. Den dømmende
Magt
lader sig heller ikke adskille fra
den executive og Lovgivende, saaledes at disse skulde være
de 3 høieste; thi det beroede da paa den, om den vilde følge
de Maximer, som den Lovgivende Magt havde antaget, og
hvis den ikke vilde, var den Lovgivende Magt gandske
31. mai 1932.
Kjære Ronald Fangen,
Tak for telegrammet fra dig og alle de andre, 
som du faar være saa snil at hilse, naar du traffer dem –
jeg haaber at dere hadde det rigtig hyggelig sammen, mens jeg 
fartet rundt i Sverige og saa paa gytje-badesteder. Nu
har jeg bare set saa mange saa jeg vet ikke hvad jeg skal bestemme
mig for. Jeg snakket næsten ikke med et menneske, mens jeg
var derinde, men jeg hørte jo litt av hvad folk snakket
om, i matsaler og saan - det var Kreuger alt sammen.
Ja ikke for at vi har noget at hovmode os av herhjemme heller – .
Det skulde være hygglig om du og Solveig gjorde 
alvor av det og kom hit op en tur.  Bedste hilsen til hende
og dig
din hengivne
Sigrid Undset.
at give det hele fra sig igjen - den
rolle misunder jeg sgu ingen, om
jeg end med glæde vil gjøre alt mit
for et godt kunstnerisk resultat.
Men der er dog et moment som
ikke må oversees. Her arbeides un-
der trykkede forhold på alle kanter
med liten eller ingen anledning for
musikerne til at få viden syn.
Dette var en sådan leilighed, og
når så musikerne selv indser det
og gjør, hvad man med billighed
kan forlange, for at gribe anled-
ningen, så er det efter min mening
ikke blot hårdt, men det kan endog
let blive skjæbnesvangert, at røve
Dem denne leilighed, selv om man
fuldt ud indrømmer, at kunstne-
risk seet, står man sig på at tage
udlandet fat. Og heri er ingen chau-
vinisme. Endelig er det min me-
ning, at det så langtfra vilde åbne
øinene på stortinget dette, at
man går til udlandet, at det snarere
vil gjøre det modsatte. Ikke mindst
virksomhed, da zigeunerlivet begynder
at tabe noget af sin tiltrekningskraft
Se det var min geschaften
Forhaabentlig har din badereise gjort
godt, saa du atter er i vigeur, og iet-
hvert fald har du vel havt en bedre
sommer end os. Jeg har ligget i Fre-
driksrom i sommer for at bade og re-
parere paa nervesystemet, der var i
en forfatning, som langt fra sømmede
sig for et menneske af mit korpor-
lige kaliber.- Lammer's og kone
ere just her nu; idag giver han
koncert i Skien og paa onsdag en
lignende her. Jeg var i hans bryllup,
der var saare hyggelig.- det er
sgu sandt, jeg sidder naturligvis
atter her som en Dumpap og glemmer
næsten at takke dig for det kjøn brevkort
i vaares, vær nu saa snil at sige
mig din udforlige mening om san-
8/2-1923.
Kjære Professor Paasche,
Jeg sender Dem denne boken 
av Tore Ørjasæter – det kan jo forresten 
gjerne være at De har læst den og at de
har truffet Ørjasæters i Rom, nu jeg 
kommer til at tænke paa det. Jeg sender
den likevel, for det tilfælde at De ikke 
skulde ha set den. Den har ikke været 
anmeldt i nogen av de større bladene, saavidt
jeg har set og jeg synes den fortjente at bli
det – det er jo det fatale med maalfolket
at de putter skidt og kanel i en paase
måske være af den godhed at betale
en liden regning, der rimeligvis
snart bliver Dem sendt fra juve-
ler Christian Hammer i Stock-
holm.
Jeg er stærkt optagen af mange-
hånde anliggender i denne tid
og kan derfor idag ikke skrive ud-
førligere. Tænker De ikke på en
udenlandsrejse isommer? Skulde
dette være tilfældet og Deres vej
faldt over München, vilde det
være os særdeles kært at se Dem
hos os. Vi blir her indtil slut-
ningen af Juli; derpå tilbringer
vi et par måneder i Tyrol.
Med forbindtligst tak og
hilsen tegner jeg mig
Deres venskabeligst forbundne
Henrik Ibsen.
4.
aldrig, hendes høie etiske ånd  
svævet over dem som en advarsel.
Jeg vet ikke noen av disse hendes
elever som jeg ikke har ret til å sende
et takkeord fra. I og utenfor skolen 
har H.B. i sin kunst og sit liv
øvet en uforlignelig lærergjernnng.
Jeg har ikke noet opgrag, men jeg
tror å kunne takke H. B. for den- 
ne lærergjerning og for sin
hendes
kjærlighet
til sine elever fra den samlede norske 
kunstnerstand
Selvfølgelig kunde ikke en slik
tak være begrundet og finde noen 
tilslutning, hvis H. B. ikke hadde
vært den store kunster hun var.
I øieblikket finder jeg det uten
nødvendighet å presisere det. Den
samlede kunstlerstand og det norske
10.4. 1923
Kjære Fru Garborg,
tak for Deres brev som jeg fik idag,
noget forsinket, fordi jeg har været ute paa 
landet en tur.
Jeg idetmindste kjender absolut ikke 
noget til "Folkeviseringens" plan om stevne 
- men den kan vel ikke ha planlagt dette 
uten tandlæge Sandviks vidende. Det maa vel 
da være blit avtalt, efter jeg reiste fra Lillehammer 
sisst i forrige maaned. Nu sender jeg imidlertid 
baade programmet og Deres brev op til et medlem 
av komiteen paa Lillehammer - jeg haaber 
De ikke har noget mot det?
Med bedste hilsen,
Deres
Sigrid Undset.