MykMaks/norhand_v3 huggingface dataset:
Stavanger 19/10 78.
Kjære Peterssen!
Med et paafaldt der mig en lyst at
begynde paa et brev til dem, da jeg saa
saa paa deres datum 7d, forekom det
mig for tidlig at svare, men i næste se-
cund lo jeg af mig selv, og sidder nu ved
skrivebordet over denne begyndelse. Tak skal
de have, fordi de ikke skrev, mens de hav-
de ulyst, i somme ting kjender de mig,
men vel havde det været bedre, om lysten
før havde indfundet sig. Det kan jeg
godt tænke mig, at deres moder har de egen-
skaber, de siger, de faa gange jeg har talt
med hende, har jeg faaet en anelse om det,
men jeg har aldrig været mig selv, tildels føl-
te jeg mig, som spillede jeg den fromme
ligeover for hende, og naar saa hun har
udtrykt sin taknemlighed for mit venskab
for dem, saa blev jeg aldeles caput ynkelig.
de har anledning til at praktisere, men det er bare naar
en av dominikanerne er her paa Bjerkebæk. I alle ferier
reiser de til sit hjem oppe i dalen, saa jeg kan ikke faa dem med mig til Hamar
– hvor jeg forresten selv sjelden har været det sisste aar; det har blit Oslo, 
dels fordi Hans var paa institutet ifjor, dels fordi jeg har min gamle 
mor derinde, og saa gaar jeg mest til dominikanerne med det samme.
Men nu blir det vel nogen maaneder til jeg kommer ind igjen – kanske 
vi kunde møtes derinde til vaaren!
Jeg har en hilsen til Dem fra Hedwig Zecher; jeg hadde brev fra
hende idag. Hun er nu barnefrøken for en liten tysk fyrste paa 
14 maaneder, er forlovet med en katholsk ung mand – hun skriver ikke 
andet om ham end at han er katholik; skriver sødt, fromt og 
lidt überschwänglig, som det snurrige pikebarnet var, men hun
er from og ivrig.
Gid De maatte faa beholde pastor Theeuwes en stund – det 
er grusomt at menigheterne aldrig skal kunne faa beholde en 
prest som den har fæstet sig ved! Jeg har saavidt truffet pastor Th. –
han virket svært tiltalende – og klok! Tør jeg be Dem hilse baade
pastor Meulenbeck og pastor Theuwes, og alle andre kjendte i Fred-
riksstad, baade paa hospitalet og ellers, men især til Dem og Deres
mand de bedste hilsener og ønsket om glædelig jul og godt nytaar.
Deres hengivne Sigrid Undset.
kjendte Telegrammets Indhold. - Men selvfølgelig lige ube-
rettiget ligeoverfor dig var det! Harmonien har udenfor
denne Reklame Intet gjort; ikke engang foranlediget en
og anden Avisartikel; tiltrods herfor har Abonnementet
gaaet overraskende godt og her er en Stemning for
Harmonien som Ingen skulde have troet. Og enda
har Musikforeningen anstrængt sig alvorligt og givet
virkelig gode Concerter - men Publikum protesterer
ved ikke at gaa der, saa Formandskabet har ikke stor
Glæde af dette sit Formynderskab. Harmonien henvendte
sig til M. forat faa bruge en Del af dens indforskrevne
og dygtige Musici - men fik Afslag i den mest hovne
Skrivelse. Imidlertid oplever vi den Mærkelighed at Orchester-
foreningens Bestyrelse tager Parti for M og mod H!
Hvad synes du om den? Vi faar vel ha et Møde med
dem, hvor de skal blive presset at vise aabent Visir;
det heder nu - som ogsaa hidtil har været paatagelig - at O, vil
sove indtil M har faaet vise hvad den duer til. Men
naar nu O ser, hvem der har Publikum bag sig, turde
denne Opfatning blive vanskelig at opretholde for den.
Det er dog mærkelig dette; arbeides der energisk for en
Sag saa den faar fuld Vind i Seilene, arbeider uvilkaarlig
ogsaa Alle med. Havde ikke M. spillet sine Kort saa altfor
aabent, havde den været sikker paa Seiren - men nu
Hvor det glædede mig at se og høre om det Møde med Bjørnson og at
Alt var atter godt mellem jer! Saa skal det være, et Folks store Mænd
maa staa sammen. Gid du nu var frisk og kjæk saa du rigtig
med fuld Kraft kunde tale Norsk med Svenskerne. Med en ærbødig
Hilsen til din Fruevenligst
Børre R Giertsen
Danning ikke endnu kommet skulde været her igaar. Karl Nissen spiller i første
Concert 31de ds din Concert; Tschaikowskys Symphoni tænkes ogsaa opført. 54 Mand Orchester.
Og mens vi stiller med alt dette,
ligger bakerst i minnet liksom et mørke,
og presser på: den fryktelige krigen i Spania,
som blir villere og mer forbitret for hver dag,  
mens stormaktenes lamme foranstalt-
ninger deklareres - og glemmes. Tilstander
i Rusland, som sikkert bærer mot en ny 
revolusjon. Og Ossietzky's skjebne - og
hans lille datter, som ikke lenger har
kirkens midler i Sverige, men må leve
av gode folks bidrag (prins Eugen har gitt 
en sum til innsamlingen, for engangs skyld,
en kongelig handling!) Samt de tusen
tusen emigranter, av Sorentags type - 
med Thomas Mann som forvist høvding.
Ute regner og regner det - sneen
minker omsides; midt i den skyter
vårblomstene op -.
25/4 Det er rart med nærkamp,
hvor lite folk da ser av den
virkelige situasjon. En slik kamp
har stått i Arbeidbe i anl. de
jeg til Samsø for at arbeide. Vil De gjøre vel og skrive
til mig, maa det vel kunne sendes til Kolby Kaas, 
Samsø, postrestante, for jeg aner ikke, hvor jeg skal bo-. 
Jeg er svært glad for at høre fra Dem - men jeg ængstelig for 
at skrive igjen - husk De har leet af mig en gang!
Det er altsaa min mening at reise til Italien til
høsten - forresten længes jeg allerede efter Kristiania og
Nordmarken og fjeldet. Naar det mørkner, minder egnen 
her om vidden - med bakkemes drag mod himlens lysning 
og vinden ind fra sjøen og en ende ku etsted – men 
her staar de i tjor, stakkars.
De nævnte min fars bog – tænk at jeg aldrig har læst
den ud. Jeg syntes, den var kjedelig skrevet. Kanske fordi jeg
havde tænkt mig det ud paa forhaand, efter forældrenes 
fortællinger, før jeg kunde det, og fotografier og skabet 
med urne og broncesværd og pilespidser. Men jeg har altid
hvad Nytte og Fornøielse
Angaar. Jeg hører af Neupert
At Du skal følge med
Windings, Apropos Neupert!
Nu skal Du faa høre Loier.
Jeg spadsered en vakker Dag
nede paa Hortens Brygge tæn-
kende paa Alt og Ingenting,
da jeg med engang faar see
Neupert ombord paa et Damp-
skib. Jeg fik naturligvis
den Flyaeide at følge ham
til Moss da det kun var
over Fjorden; han skulde
did for at møde sin Kjæ-
reste Frøken Berg som
kom fra Udlandet. Jeg
reiste fra Kone og havde
nær sagt Børn, og jeg maa
sige det var en hyggelig
Tour og et endnu hyggelig
Møde. Vi talte naturligvis
om Dig, Din Concert, ja
vi talte om Alt muligt
rettet altsammen. Og så fik jeg
jo høre så meget godt og glædeligt
og morsomt, både dit brev og tele-
grammerne. Korrespondencen til
«Bergens Tidende» fik jeg lånt med
mig og læste den både iaftes og i-
dag. Hvem kan den være af?
Ja, det må rigtig ha' været en
dejlig tid for dig i Bergen. Bare
du nu ikke har været plaget af
altfor mange og langvarige besøg
i disse travle dage. visitter kan
undertiden komme svært ubelej-
ligt når man mest trænger til
ro. Jeg har tænkt så på dig, du
søde Hildur!
Det er vemodigt at gå forbi
no 35, kan du tro. Vinduerne står
står der så store og kolde og tom-
me. Ingen gardiner og ingen
blomster. Og ingen prinsesse
hvorledes Du blev verdensberømt
I Stuttgart Mærkede vi til vor uhyre
norske Fryd, at de spillede Grieg
ved Siden af os og saa ovenpaa og
saa paa Konservatoriet, hvor Asta var,
og saa paa Konserter; - det var vor
første inderlige Fornemmelse af at vide
Dig ordentlig anerkjendt ude i
Europa. Siden er det bare blit mere
og mere - i Dresden og nu i Paris! Vi
blev kry, da vi hørte Dig spilles paa
de store Konserter og vor Søn, som
skulde blit Fiolinist, kom hjem fra
de første Musiklærere her med
den Besked, at Grieg var den
underbarn. Garborg og Bratland,
som beggeto må siges at have
trådt sine børnesko, har forresten
nylig fået stipendier.
Askers nye lokale er desværre
noget flaut i akkustisk henseende.
Men andet kan man neppe vente
når væggene rundt podiet består
af bemalet lærred udspendt over
trærammer. Harmoniens 2
første concerter gik meget godt.
Vi havde blandt andet på
vort program Din 2den Per Gynt
suite, Tanhauser ouv., c moll
af Beethoven og en suite af
Godard. Næste concert kommer
Goldmarks symphonie, forspillet
til Tristan og nogle korsager
af Max Bruck. - Linberg
har været her og Gyntet noget
ganske forfærdelig. I begyndelsen
10de Decbr. 81
Høistærede 
Hr. Grieg!
Med Tak for Deres Venlighed
med Hensyn til Revisionen af Deres
samtlige Sanger, sender jeg Dem med
Posten nogle Expl: af den ny Mogavl,
hvis udstyrelse jeg haaber maatte
vinde Deres Bifald, og beder Dem
samtidig ikke forsmaa vedlagte.
I Haab om, at Deres og ærede
Fruens Befindende er i bedste Velgaa-
ende, ønsker jeg Dem et ret glædeligt
Nytaar og forbliver med venligste Hil-
sener fra Alle peres med særdeles Agtelse
Forbøndne
S. Wilhelm Hansen
P.S.
Skal jeg ikke snart forberede
til en Koncert heri Byen?
De kommer vel som sædvanlig
Ebbe Hertzberg
Rigsarkivar.
Kristiania
24/3. 49.
Kjære Fru Stray,
Ja saa langt er De da kommet! Var det
i 46 eller 47 De begyndte? Og Gud hvor De har slitt!
Jeg vil selvsagt være taknemlig for at komme
ut i September. Det er 5, 6 Maaneder, jeg haaper
jeg lever. Jeg raver hver Dag efter Veien for ikke at
gi tapt.
Husk venligst paa at bede Grieg sende
mig Korrektur. Jeg har ikke læst det siden, men
jeg husker nogen Bokstavfeil.
Mange Tak og Pris fordi De holdt ut!
Min ærbødigste Hilsen
KH
Till Herr Professor
Fr. Hagerup.
Bygdø
pr. Kristiania
menthal, der hidtil aldrig har for-
stået at sætte mine stykker i scene
overensstemmende med mine inten-
tioner, meden min ven Brahm ken-
der mine arbejder lige ind i det in-
derste.
For øvrigt er det naturligvis mig
som fraværende overordentlig van-
skeligt at overskue sagen fra alle
sider.- Hvad dr. Blumenthal kan
have sagt eller skrevet om mig er
mig fuldkommen ligegyldigt.
Hertil må jeg indskrænke mit svar.
Jeg har ikke anlæg til at skrive omfat-
tende og udførlige breve, og heller ikke
tid til det.
Med hjertelig tak for Deres venskab
og utrættelige tjenestvillighed med man-
ge hilsener til Deres ærede frue så vel
som til dr. Brahm, dr Schlenther og
de øvrige fælles venner tegner jeg
mig
Deres hengivne og forbundne
Henrik Ibsen.
til at stå i min magt i gerning at vise
min erkendtlighed.-
At engagere advokat Stang i processen
mod Jensen, var en ypperlig ide, som jeg nu
bagefter kun kan forundre mig over ikke
straks faldt mig ind. Jeg er ganske enig i
Deres hele betragtning, og lover mig meget af
Stangs naturlige had til vedkommende person.
Sagfører Nandrup bør betales de foreslåede
100 Spd. Tillad mig imidlertid i denne anledning
at stille en fortrolig forespørgsel til Dem. 30 Spd
af min gæld til Nandrup hidrører oprindelig
fra en af mig i sin tid for Hans indgået kau-
tionsforpligtelse til en skrædder i Kristiania;
andre 30 Spd har jeg udbetalt som mit min an-
part på en for ham endosseret veksel-obligation.
Jeg kender jo ikke så nøje til Hans's økonomiske
stilling for øjeblikket; hans funktion som konsti-
tueret sorenskriver er vel ophørt,- men spørgsmå-
let er dette: tror De han er istand til og villig
til at lade overføre på sig de nævnte 60 Spd af
mine forpligtelser til Nandrup? Dette er en
delikat sag. Jeg vil ikke for nogen pris såre Hans
med et forslag, som han muligens måtte se sig
nødt til at afvise; jeg henvender mig derfor i
fortrolighed til Dem alene. Jeg beder Dem derhos
om ikke uat udtyde denne henvendelse som no-
get bevis på smålighed fra min side. De vil
være enig med mig i at jeg lige over for mine
Siden De reiste har der
væet stille i det ellers saa
livlige Musikliv her i Xania
Dog har Studenterne givet
Kjære Aubert.
Tak for begge Skrivel-
ser i Anledning Lübeck.
I Tillid til Dem og We-
renskiold har jeg straks
anmeldt Fru Bullmanns
Portræt. Brevet gik her-
fra den 15de Mai.
Billedet sender jeg med
næste Dampskib.
Det vil komme tids-
nok, hvis jeg tør tro, at
min sene Anmeldelse
Kjøbenhavn. d. 20
Kjære Grieg!
Hvis Du kunde have set
ind i mit Hjerte og fuldt
ud forstaaet den Glæde
og jeg vil ikke nægte det,
Stolthed, der kom over mig,
da jeg lukkede Noderne op
og fandt mit eget Navn
paa en Komposition af
Dig, saa tror jeg at Du
vilde have havt nogen
Gengæld for den store
Hjertelighed der først brag-
te Dig til at tilegne mig
dette, og siden til straks
at sende mig det, da det
udkom. Nu kan jeg
Men jeg kan fremdeles ikke kom-
me bort fra den opfatning at det var
lidet kunstnerisk tænkt, hvad De lod
frøken Steen sige mig fra Dem, nem-
lig at pigen Berte i mit nye skue-
spil kunde fremstilles af hvem det
så skulde være ved Kristiania te-
ter.
Og da De lader til at holde fast
ved Deres mening ligesom jeg ved
min, så foreslår jeg at vi foreløbig
ikke disputerer videre om dette
spørgsmål. Når vi næste gang
mødes i Grand hôtel eller andet-
steds kan vi jo mundtlig drøfte
tvistpunktet i al venskabelighed.
Med vore hjerteligste hilsener teg-
ner jeg mig
Deres stedse hengivne og forbundne
Henrik Ibsen.
Kristiania, den 29.9.97.
Kære herr August Larsen!
Idag henvender jeg mig til Dem
med bøn om at vise mig en mere end
sædvanlig privat venskabstjeneste og
at anliggendet indtil videre må blive
holdt hemmeligt. Sagen er den at jeg
af hensyn til det kgl. teaters kunstnere
umulig kan rejse ned til København
for at overvære den franske opførelsen af
«Et dukkehjem» i Kasino. Men på den
anden side vil jeg så lidet som mu-
ligt støde Mdme Réjane. Min bøn til
Dem er derfor at at der i betimelig tid
må for min regning blive bestilt en
prgtfuld krans eller buket og sendt
Kjære Stina
Hjertelig tillykke med sønnen!
Signe fortalte det igaar i telefonen - er du ikke
glad? Mange hilsener, til Fredrik naturligvis
ogsaa.
din hengivne
Sigrid Undset
og Altså tid til at du skulde Komet ud
til Someren, må jeg få kome ind igjen tror
han - oprigtig talt siger han - ikke Raad
Til Fru Wolf 25 års Jubeleum
skrev jeg en Sang og er sendt til
Kunstnerforeningen talte med Hr
Hals han takket meget og troede
Sangen vilde være meget vel-
omen. Et Par dage efter får jeg
den tilbage med en pen Skrevel-
e at jeg var komen en Time
forsent nægtet jeg var 14 el 20 Dage
før Festen Afholdelse. Et lignende
Skal jeg ud af denne Stemning
besvare dit Brev så siger det
jeg til at mine Digte ikke rigtig be-
hager dig og at du er for optaget
No 4 Marstrandsvej Ø- d. 5 Marts 1891
Kjære Grieg! - jeg hører, min Kone
har fanget Dem i et Næt af Kalve-
karbonade og Roborantg.
Det opstilles - Nættet nemlig - Søndag
førstkommende den 8de, Klokken 12; vi sidder
taus og paa Lur, mens med
Fru lokkes til dit
Altsaa velkomne
Deres hengivne
Alexander L. Kielland
Kjære ærede Ven
Det vilde serdeles glæde
mig at se Dem og Deres
kjære Frue hos mig til
Middag sammen med Slægt
og Venner, paa Søndag d. 15
kl. 5 1/2.Hjertelig Hilsen
fra Deres
J.P.E.Hartmann
som har temperament, og temmelig ulike temperamenter, men denne
gangen er de nu alt i alt svært gode venner da. Men mamma 
er naturligvis fryktelig bedrøvet over elendigheten med tante Agnes.
Og det er jo temmelig håbløst også, at hun må på anstalt allikevel 
tilslut, efter alt hun har døiet for sin dyre frihets skyld så kommer
hun altså likevel til å måtte dø i bur – slik føler hun det nu.
Hvis ikke lettelsen ved å komme et sted hen, hvor hun får varme
og ordentlig mat, en ren seng og renslighet og pleie blir så stor så 
det forsoner henne med alting. Men vi venter spendt nu på å 
få høre hvordan det har gått. Stakkars Volmer får kanske en 
strid tørn, når han skal føre henne til Nykjøbing.
Herfra er ikke stort å fortelle. Jeg har jo altid mere 
end nokk å gjøre – og Hans sørger for å få så mange forenings-
hverv og andre hverv, så han har knapt tid til å passe sit 
gymnasium, og slett ikke til å lese lekser. Så hvordan det går 
med hans eksamen til sommeren, det er jeg spendt på. 
Undres hvordan det står til hos dere, og om du er noenlunde
frisk nu? Mange hilsener til dig selv og dine 
din hengivne kusine
Sigrid.
Slægtninger, idet som bemærket den Omst. at en Qvinde erholdt
Arv, forpligtede hende til Giftermaal med den nærmeste mandl.
Slægtning. Forøvrigt tillodes det dog, den som ingen Børn havde
at borttestamentere fin Formue, hvilket dog nok hyppigst skeede
ved Adoption. I Lignende Former for Testamenter som hos
Romerne. Experedation tilladt
Om Eiendoms og Contractsforholdene have vi
færre Efterretninger. Eiendomsretten var anerkjendt og beskyttet.
Man kjendte Panterettigheder i faste Eiendomme, og beskyttede
dem ved Opslag af Tavler paa Eiendommene, hvori Heftelserne vare
angivne. Afhændelser af faste Eiendomme maatte foregaa offentlig for
Magistratspersoner. Ved Afslutning af Contracter overhovedet synes
Vidners Tilstedeværelse at have været nødvendig. Under den levende
Handel, som Athen drev forekom der en Mængde Omsætninger og
Gjeldsforholde, saameget større Opmærksomhed maa det vække,
at Gjeld ikke kunde stiftes ved Salg af Løsøre, gaves der under
saadanne Forholde Credit, blev det Sælgerens Sag, noget Retsmid-
del havde han ikke. Forøvrigt synes man at have havt
et Slags Handels og endog en Søfartslovgivning.
Anerkjendt Gjæld kunde inddrives, og Debitor
hæftede med sin Person, han kunde sættes i Gjældsfeng-
sel, men ikke gjøres til Slave.
Hvad det for os gjælder er imidlertid ikke
saameget at erholde Kundskab om Lovens enkelte Bestem-
melser som at danne os et Billede af Retstilstanden i det hele.
Og den er opfattet paa meget forskjellig Maade. Men paa den
ene Side maa vi med Bestemthed kunne sige, at Retstilstanden
i den atheniensiske Stat havde naaet en Udvikling, som
paa intet andet Sted. Sammenlignet med den Usikkerhed og den Vil-
kaarlighed, som fandt Sted i de barbariske og despotiske Stater, maa
den have forekommet Athenienserne misundelsesværdig. Og
endog i Sammenligning med andre græske Stater
har den udentvivl havt store Fortrin. Forfatningen
sikrede den Enkelte en Andeel i Magten, som de intet andet
Sted havde, Mennesket havde der
større
Raadighed over sine
egne Anliggender end noget andet Sted. Lovene bleve til
efter den frieste og nøiagtigste Overveielse, man havde
draget Omsorg for at skaffe Sammenhæng og Orden ind i dem,
og tillige havde man bestræbt sig for at
bringe
et stærkt
conservativt Element ind i Lovstiftningen ved den Maade,
hvorpaa de istandbragtes. De opretholdtes af Domstole, som
efter deres Sammensætning ikke kunde bestikkes, et ganske
overordentligt Gode, Klager fra andre græske Stater, endog
fra Sparta, hvor det hedder, at Kongene idelig bleve bestuk-
ne. De athenienske Dikatorier
frembøde ingen anden Mangel end de moderne Juryes, men rigtig
nok disse i en høiere Grad. Illforstand og den offentlige
Menings Partiskhed, 1) Øvelse, 2) Opfordring til at
følge det Rette, deels i Sandhedens egen Magt, deels i den daglige
Erfaring; at hver Enkelt selv snart kunde bytte Stilling og blive
fra Dommer til Prest. Vistok var det saa, at man tog med
sig alle sin Tids Fordommer og alle den øieblikkelige Stemnings
Lidenskaber paa Dommersædet, men det vil da kun sige, at
den offentlige Mening fik en afgjørende Indflydelse ogsaa i Dommer
både direkte og indirekte har
mærket - er efter min mening
både lumpent og dumt. Jeg for-
står heller ikke hans stilling til
komiteen deroppe; jeg må jo svare
på ligt og uligt af spørgsmål,
hvad jeg selvfølgelig meget gjerne
gjør. Men han måtte dog kunne
gjøre noget han også. Nu
"Schwam daruber"!- Nu har
jeg imidlertid et spørgsmål til
dig. Hvor skal du Jule? Dersom
du agter for nogen tid at slå
dig ned i Kjøbenhavn, kunde
det da ikke ske f.eks.ved nytårs
tider? Så vilde jeg sætte mig i to-
get, og så kunde vi alle tre
konferere muntlig dernede
og slå alting med hensyn på
program etc. så nogenlunde
og betids fast. For dette altid
og evindelig at skulle korrespondere
er nu både tungvindt og uprak-
tisk. Dette til overveielse.
snart faa se Dig heroppe.
Tak for al den Glæde Du har
gjort mig i det gamle 1925.
Det er min sikkre Tro, at jeg
har sendt Dine Forældre min
Julehilsen. Indbefattende Dig
og Jacob ogsaa. Men hils dem
alle hjerteligt fra mig iallefald.
Din gamle Ven
Harriet
ker om, hvad jeg skulde tro. Jeg skrev da til Dem
for at høre Deres mening om mine udsigter overho-
vedet og tillige faa oplysning om, naar jeg skulde
søge, idet jeg nemlig tænkte mig, at de ledigblevne
stipendier i det mindste vilde blive at søge allerede
i løbet af sommeren. Nu indtraadte imidlertid det
uheld, at Deres breve først kom mig i hænde i Bern
om aftenen d. 17de juni. Ved en misforstaaelse,
som det vistnok havde været min skyldighed at
have fjernet muligheden af, men som jeg paa den
anden side var langt fra at ane, havde profes-
sor Maurer troet ikke længere end til april maa-
neds udgang at benytte den af mig engang opgiv-
ne adresse, og han lod saaledes Deres breve af 9de
og 31te mai ligge hos sig. Medens jeg ventede paa
Deres svar, gik saaledes tiden, og det maa indrøm-
mes, at jeg fandt mig deri med rolighed, da jeg
tog det for givet, at De vilde have skrevet strax,
hvis sagen havde hastet; jeg blev endog efterhaan-
den overbevist om, at det havde været en feilta-
gelse af mig, hvad jeg havde troet at læse om bud-
gettets omordning. Paa reiser har man kun liden
tid til korrespondentse. Et brev fra mig til Maurer
ske Komponisters Arbejder ubetinget foretræk.
for alle andre og at det paaligger Musikforrg som
Pligt at optage dem paa sit Program. Jeg er
aldeles ikke af denne Mening. Hvad der skal dan-
ne Hovedindholdet af saadanne Koncerter og
give dem sit Præg - altsaa destørre Komps. - bør ef-
ter mit Skjøn vælges blandt det Bedste, som man
kjender og som de forhaanden værende Kræfter ere
istand istand til anstændigt at udføre. Da man
nu ikke kan kjende alle Musikværker, bør idet-
mindste Komponistens Navn være en Borgen for
at et paatænkt Værk staar nogenlunde i Niveou
med, hvad et Koncertinstitut plejer at give til
bedste, hvad enten Komponisten er norsk eller
ej. Med Hensyn til De mindre Sager saa som Smaa-
sange, Initrumentalsolver, mindre Kor o.s.v., da
tager man det jo i Regelen ikkesaa nøje (da man
som oftes er nødt til at rette sig efter Solistens
Valg), naar det kun ikke staar i altfor skrigende
Modsætning til Programmets hele Korekter. Det
her Sagte gjældert for mig i sin Almindelighed, og
jeg er ikke saa ensidig norsk, at jeg udenvidere
skulde stemme for Optagelsen af en Synphoni eller
anden større Komposition paa Programmet blot
fordi den er norsk; men jeg er paa den anden Side
saa glad ved ethvert national-kunstnerisk Værk og
saa gjennemtrængt af Beviditheden om, hvor nødven-
digt det er for vore begyndende Komponister at
billeder, - men jeg er godt kjendt med
Lysakermalerne, og saa faar vi se om
der ikke kan rettes paa det".
Jeg stængte døren.
"Lysakermalerne" var dengang de mæg-
tige og styrende paa kunstens omraade, - og
de dannede - med Werenskiold i spidsen -
den fornemt afsondrede klike: "Gruppe I"-
bestaaende af ca. 30 norske kunstnere, - de
absolut bedste. - Ved statens udstillinger
dannede de eliten - og hvert aar kunde
der ved afstemning optages 1 - et nyt
medlem - i det høieste 2; - jeg blev
samme aar optaget som yngste med-
lem;- (jeg var dengang i 24 - 25 aars alderen)
og dette forøgede mine fienders tal.
Samme aar deltog jeg derfor ogsaa i "den første"
norske udstilling, som denne "Gruppe I"
holdt i Danmark. Dengang var jeg ikke
personlig kjendt med nogen af Lysakermalerne.
Jeg havde saavidt hilst paa Dem i hast ved
en kunstmersammenkomst. Jeg havde ikke
raad til at reise sammen med "Gruppe I"
til Danmark, - men
udstillingens
udgifter fik jeg 
jo lov til at være med at betale (ca. 50 kr.)
og er ham til Ære. At han har
gjordt betydelige Fremskridt siden
De hørte ham, kan jeg bevidne;
han har i Vinter givet flere Concerter
hvoriblandt en her og en i Bremen,
og med godt resultat. De Ahna
her Skrev ham et meget anerkjenden-
de Brev om at han kjendte ham
personlig før. Han har faaet mange
gode Kritiker. Nu maa han søge
ny Stilling, og der er netop nu ud-
skrevet en saadan i Köln, og det gjælder
bare gode Anbefalinger for overhodet
at Komme til at Concurere-
om der da var en fra Dem?!
De vil nok kunne forstaa, at hvor
meget jeg end har imod at plage
nogit Menneske, end sige en Ven
Kjære Hammer –
Indlagt dem Kritikken i
National Zeitung – hvoraf
De vil se Aftenposten har
ikkke alene digtet en  ny
Title «Impressionister og Kladdemalere»
men har strøget alt der er
rosende om mig – 
Venligst Hilsen
Deres E Munch
Kritikken er af den bekjendte G. Voss
kunstkritiker i Bladet –