men al Videnskab, Poesi og Kunst,
overhovedet Alt, hvad der
staaer under Musernes Beskyttelse bibringer man dem Viis-
dom, Besindighed, Humanitet og Skjønhedssands, og Naar de
paa denne Maade
ere blevne opdragne, og have bestaaet alle de
Prøver
man fordrer af dem, og overvundet alle de Fristelser,
man bringer dem i for at garantere sig deres Characteerstyrke, anbetroes
det dem at være
hvad han kalder Statens Vogtere.
De danne altsaa Statens Hær, dens Magt, anvendelig
mod alle ydre og indre Fiender. Men blandt dem
fordrer man
atter de viseste og bedste, for naar de have naaet den modne Alder og yderligere have uddannet sig,
at anbetroe Statens Regjering. De skulde derfor oplæres i alle
Videnskaber, fremfor Alt i dem, som betragter, hvad der er Væsent-
ligt i al Viden, det Gode, Skjønne og Rette, altsaa Philosophien, og
saadanne Regenter ville, naar de tillige
øves i de practiske For-
retninger blive de bedste Regenter.
Denne Statsstyrernes
og Statsmagternes Classe bliver saaledes først at danne ved Udvalg
men senere
bliver den hovedsagelig arvelig, da Forældrenes
Egenskaber i Regelen nedarver paa Børnene, og de ædleste Qvinder skulle
parres med de ædleste Mænd. Da imidlertid Erfaring viser, at
denne Regel ikke er uden Undtagelse, maa disse Stænder ikke være
aflukkede, men baade kunne udsondre de svage Skud af egen Stat
og indpode i sig de ædle
Skud af en anden Stamme.
Det er imidlertid ikke nok
at give Statsvogterne og Statssty-
rerne denne Opdragelse, gjennem Statens Oragnisation maa de ogsaa
stilles under Forholde, som ikke alene ikke aflader dem fra deres
Opgave, men henvender hele deres Opmærksomhed derpaa. Derfor skulle
de opgive hele deres Individualitet, ikke gjøre Fordring paa nogen
anden Lykke, end den som falder sammen med Statens Velvære
og Harmoni, de maa derfor ingen Eiendom have, og ikke beskjæftige
sig med Erhverv, fordi Lysten til at besidde vilde vække Vindesyge
hos dem og føre dem ind i alle de smaalige Bekymringer og
de skulde ernæres af Trediestand.
alle de Stridigheder, der maatte hindre dem fra at hellige deres
Tid til Statens Bevogtning og Bestyrelse. Ægteskaberne
skulle saavel med Hensyn til Afsluttelsen,
baade hvad angaaer Alderen Personerne, som m.
H. t. Antallet stilles under Statens fuldstændige Opsigt,
Ægteskabet stiftes efter Lod,
men paa et Aar, saaledes
at de aarligen fordeles ved Lod.
Der maatte i de høiere Classer intet
Familieliv findes, leve i Fælledsskab, ingen Forskjel mellem Mit
og Dit. Bør Alle Børn fratages Forældrene. De ædle Slægters op-
drages
naar de ere skjønne og velbegavede;
Trediestands sætter man paa saa mange som fornødigen, Resten
dræbes i al Stilhed. Qvinderne skulle opdrages
paa
samme Maade som Mændene og bruges til samme Forret-
ninger, forsaavidt deres svagere Natur tillader det.
Som Resultat af denne Opdragelse og Organisation faaer hun
da Kjærligheden til Lov og Orden, Sædeligheden, og denne vil af sig
selv udvikle sig da Sømmelighedens og Regler, som fornødigen
for et skjønt Samliv, som Ærbødighed mod Forældre, Respect
for de Gamle, og Alt hvad der ordner det udvortes Væsen. Man
spørger han skulle vi nu ikke give Love angaaende alle disse
Markedsanliggender, om Kjøb og Salg paa Torvene, om Haand-
værkernes Haandskæringer, om Fornærmelse i Ord og Gjerning,
om Klagers
Avhængiggjørelse for Retten, Dommeres