MykMaks/norhand_v3 huggingface dataset:
og fulgt dig, og jeg ved godt,
at midt i al Jubelen har nok en
stille Tanke hos dig skyndt sig
op til Norge og til Vennen Din.
Gudskelov at jeg snart har Dig
igjen, og blir det end kun for
en kortere Tid, saa skal det da
ialtfald blive intens. Som sagt
jeg skal passe paa at faa tage
en god Del af min Ferie paa
Næsset. Naar jeg nu kunde beskri-
ve Dig, hvor herligt her er
nu. Men det behøves ikke!
Jeg siger bare: Norge er paa
sit skjønneste, og dermed
Punktum. Velkommen hjem til
Altsammen!
I disse Dage er Svigerfar
hos os; han bliver omtrent
1 Uge til, er frisk og rørig
som sædvanlig, der staar
en hel "steam" af ham,
hvor han farer. Du kan tæn-
ke dig, hvilken Glæde det
er for Marie og mig at have
ham hos os. Han er aldeles
"Næssegal".
Anders har faat julemaske og Hans er skrækkelig ræd for den, men 
han har ogsaa en liten gul kinesermasker og saa sætter han den for 
ansigtet og forsøker at kjække sig, han med.
Jeg venter Svarstad og alle tre børn op til jul –
Ebba og Gunhild skal ligge paa Victoria Hotel, men spiser 
alle maal her naturligvis, saa rolig blir her ikke. Bare vi fik
skiføre i julen!
Mange hilsener fra frk. Andersen – hun sitter her
ved bordet og hækler – og fra Anders som netop gik op for at 
legge sig og fra
Deres hengivne
Sigrid Undset Svarstad.
mærket - særlig paa dette billede.
Hæderspladsen i Eders hus - hvad god
belysning angaar, - har jo Tranaas, og
den maa han vel have, - men paa den
anden væg - vis a vis Tranaas er en
udmærket plads (for belysningen) - der
hvor portrætterne af Bjørn Smit-Hald
hænger, - disse taaler jo godt en ringere
plads, - da de er saa smaa, at de kan
anbringes paa mindre vægfælter.
Pladsen der, vilde jeg synes særlig godt
om.
Træsnittet som jeg sender er kanske
ikke rigtig saa tørt endnu, at det taaler
fernisering (det bør nemlig ferniseres som
et andet malere, - da der jo delvis er
trykt med tyk farve). Jeg saa vist
sidst til dig
Bydal
, at det kunde være uten
glas - men det vil kanske være bedst
at have glas paa det, da støv let vil
fæste sig mellem de tykke ophøiede ting i
trykken. Saa ønskes I begge med familie
en "god jul!" fra alle her Eders N. Astrup
Sondre hop d. 28de April 188
Herr Edvard Grieg
Deres Brev af 16de December 87
jeg modtaget og ser til min store Glæde
at samme Melodi går ikke til alle
Vers. På Vejen fra Paris (i Toget
mellem Paris og Cøln) skrev jeg et
lide Vers, jeg kan bruge som Ek-
sempel, Det er ganske dagligdags
og fordringsløst - kun et Svar med
et Spørgsmål. Det lød således:
Du vèd jo jeg holder af Dig
- således lød Din Besked -
og det er så dumt at spørge
om noget, som godt man vèd
Nu vel, om også jeg vèd det,
min egen dejlige Ven,
det gør dog så godt at høre
det af dine Læber igen.
Og derfor bèr jeg Dig sige
det lige så tidt som Du kan,
og det er adskilligt tilse
end Du vist syn's, det går an.
Rom 30 jan 1913
Kjære Dea,
den 24de. om morgenen fik jeg en
søn - en stor sterk gut paa 20 merker - 5 kilo. 
Det var en temmelig slem historie men jeg er
kommet svært hurtig til kræfter igjen - Selv-
følgelig, skal jeg ligge endda en uke - jeg har logeret 
mig ind hos en halv tysk halv italienske.
jormor, hvor jeg har det bra.
Hvad jeg synes om gutten kan jo ikke 
nytte at si. Men alle andre som har set ham, 
sier han er virkelig ualmindelig vakker og sund
og velskapt , saa det er kanske ikke bare noget
jeg indbilder mig. Han er opkaldt efter dig
og hetter Andrea. D.v.s. alle barn som fødes 
her i byen skal indskrives av faderen inden
5 døgn under det navn, de skal bære. Jeg hadde 
bestemt fra første dag jeg visste om hans
eksistens blev det gut, skal den hette Anders
som sin far. Nu vilde de naa Municipioet
ikke acceptere dette, men forlangte det oversat
Herman skrev at hun snart vilde lade!
høre fra sig. Hans Kone har skrevet til
Schediwys for at høre deres Formening
med Hensyn til Ninas Optræden her
hun mener nemlig at Mange der have
kjændt Nina som Barn her, vilde gjerne
give deres halve Daler eller to Ort for at
høre hende. Jo, hun kjender ikke Ber-
genserne ret, som det lader endskjøndt
hun har været en offentlig Størrelse
selv blandt dem, og det i flere Aar.
Schediwys deelte fuldkommen min Me-
ning, at Concerten ikke paa langt nær
vilde dække Reiseudgiftene, men mue-
lig er det jo at vi Begge feile. Jeg veed
nu slet ikke hvad Nina kan præstere,
de Schumanske Sange veed Du, saavelsom
jeg ikke vilde gjøre megen Lykke her,
der maatte naturligviis Operaarier til
for at trække, og man saae jo selv med
disse hvor faa Tilhørere Frue Tellefsen
havde, og det til at hun havde Meyer
og Manden at assistere. Er det saa at
Nina ei oftere optraadt dernede, og at
hun har sunget med de første Sangere
og Sangerinder, der altid gjerne ville have
hende med? saaledes udtrykker hendes
Moder sig til Schediwys, men lad dette
forblive mellem os, hører Du? dersom
vi havde Tante Riises Talent for at blive
fornærmet, da være vi sikkert blevne det
paa Mad. Hagerup, thi det lader til at
hun hellere vilde have Børnene ethver
andet Sted end hos os, at dømme efter
hendes Udladelse i Brevene til Sched
og Tante Grethe; dog maa jeg indrømme
2
bare tie. Bladene kunde spørre litt skarpt,
men jeg skal ikke nævnes i Bladene. Det samme
kan det være ogsaa. En Sakfører i Arendal sier
nu offentlig at hans "Paastand" er 500.000 og
at jeg er "god for det dobbelte". Ingen retter
hans Slarvekjeft. Det er han som er Aktor.
Med det samme: Var det ikke saa at du
engang blev lovet (eller ialfald stillet i Utsikt)
at du kunde hæve Indtækten av dine 25 Aktier
i Gyldendal? I saa Fald skulde jo ogsaa dine
Søskende ha samme Chance. Hvordan kan det da
500.000 i "Paastand"?
Jeg beder dig svare paa dette, og ikke bare tie
til det. Det viser sig at Erstatningen ogsaa slaar
under sig Smaapikernes Livrente, Ellinor faar
ingenting og Cecilia avspises.
Atter med det samme: prøv at hindre Ellinor
fra at gaa til Grieg. Han er ikke en meget renslig
Mand mot mig.
- Du har ikke hørt mere om den engelske Filmen
av Sult - nei du vil aldrig høre noget heller, tro mig.
Men er det ikke mulig at faa Forlaget i Tyskland
til at glide? Papirmangel, Trakasserier? Men jeg
kommer jo engang med en litt usædvanlig Bok - kan
ikke Tyskland utgi den heller? Jeg vet ikke om jeg faar
Forlægger herhjemme mere. Økonomisk Tap for dere alle.
Papa
16/3 Om aftenen var
Hola, Heimdal og Kate
her - generalprøve paa 
mit foredrag. -
17/3 Reiste vi med hurtig-
toget til byen, Don og jeg.
Om aftenen talte jeg i 
Studentersmf. om
"Hjemmet og en ny tids
krav". (Ufortjent) stærk
aplaup. Foredraget var 
som emnet - hen ad
landeveien. Propfuldt
hus. Diskussion om
børn og madlavning af
20aaringer til kl 1.
Mit hof fulgte mig -
Don, Etti, Astrid, Agga, Johan.
Mange av dem har søkt mig for a få
nød og hjelp. Denne siste var  gård-
mannsdatter fra Hadeland, og er blitt 
kastet ut av gården av sine søskend,
har også mistet sin part i den pågrunn 
av tåpelige økonomiske disposisjoner.
Tror, en sakfører på Hadeland forfølger
henne. Satt her i halvannen time 
og snakket uavbrutt - et helt kyntet 
om bygdesladder, misundelse og
småligheet. Det kunde gå an å
skrive en bok om et slikt forvridd
sinn. -
FonFerdinand er blitt en 
stor, kjekk fyr, ver selvstendig efter
året i Ronen; har tatt en god
eksamen ved handelsskolen. Måtte
han lykkes i livet! Han og fetteren 
Thommes får holde båndet med
Norge vedlike.
Borgerkrigen i Spania og
Olympiaden i Berlin lager lys 
og skygge i avisspaltene - bare
Diktergasie for
Arnulf Øverland.
Til Stortinget.
Uansett partistandpunkt tillater undertegnede kvinner og menn sig
å rette en appell til Stortinget:
Gi Arnulf Øverland dikterlønn!
Vis at vi verdsetter en dikter alene ut fra hans begavelse.
Arnulf Øverland er lest og skattet i vide kretser i hele Norden, han
er en av de ypperste lyrikere vårt land har fostret og hans diktning vil
kaste glans over norsk litteratur i menneskealdre fremover.
Kr. Aamot, kinodirektør. Christian Gierløff. Fredrik Paasche, pro-
fessor. Ivar Aavatsmark, generalmajor. T. Hagemann, skoledirektør.
Fredrik Ramm, redaktør. Magnus Alfsen, rektor. Sigurd Halling, sko-
lebestyrer. Wilh. Rasmussen. Nini Roll Anker. I Hesselberg, lektor.
Arnold Ræstad. Johan Anker, ingeniør. Harald Hals, reguleringssjef.
Wilhelm Schencke, professor. Just Bing, statsarkivar. Gustav Heiberg,
advokat. Anna Sethne, overlærer. Johan Bjørge, rektor. Johan Hjort,
professor. Sfinx. Torgeirs Bjørnaraa, overlærer. Haakon Holmboe,
lektor. Christian Sinding. Einar Skavlan, redaktør. Inga Bjørnson.
Olav Hoprekstad, overlærer. Fredrik Stang, professor. Johan Bojer.
Kristine Bonnevie, professor. Anders Hovden, sogneprest. Asgaut
Steinnes, riksarkivar. Alex. Brinchmann. Olaus Islandsmoen, folkehøg-
skuestyrar. Haakon Sund, riksadvokat. A. W. Brogger, professor.
Dagfin Juel, formann i Det norske Studentersamfund. Trygve Sundt,
overrettssakfører. J. Sejersted Bødtker, direktør. W. Thagaard, trust-
kontrolldirektør. Sigurd Einbu. Ludvig Irgens Jensen. Jens Thiis.
S. Eitrem, professor. David Monrad Johansen. O. Thommessen, redak-
tør. A. Kirkhusmo, overlærer. Ronald Fangen. Per Krohg. Harry Fett.
riksantikvar. Martin Tranmæl, redaktør. Olav. Midttun, riksprogram-
sjef. Sigrid Undset. Håkon Five, fylkesmann. Agnes Mowinckel.
Per Vigstad, ekspedisjonssjef. Francis Bull, professor. Axel Otto Nor-
mann, teatersjef. Valentin Voss, advokat. William Nygaard, magister.
Jeg kommer netop fra en Vinkjelder
hvor Oficerer og adelige færdes – der
får jeg den hyggelige Beskjed af Værten
at jeg for nogle Dage siden udfordrede
fem adelige Direktører (der havde
revet i for 100 Kr. Champagne) på 4 Skridt
og da det ikke nyttet havde jeg sat
Næven i Næsen på en af Herrerne –
I min Drukkenskab indbildte jeg mig
at det var Bødtker eller en af de andre
altsaa have og første Rangs maatte
det være. Saa banked vi paa
hos Johan Svandsen, umuligt
før i Juni telegraferede han.
Saa ha hrr. Sinding hvem
vi fortalte at De i sin Tid havde
lovet at skrive Musiken, men
at 17 Mai nu kom saa hoved-
kulds paa Dem og at naar vi ikke kunde
skaffe Text inden den hostende Frist
saa havde De ikke Tid siden
paa Grund af alle Concerterne osv.
Sinding telegraferede i Lørdags
overtager gjerne Hvervet. Men
samtidigt kom Deres Brev.
Saa en endeløs lang Depeche
til ham forklarede at De havde
opgivet Turneen og gjerne
vilde hjælpe os, hvorefter
han strax svarede at selvfølgelig
trak han sig tilbage for Dem.
7.
Våren 1833 fra Stkh. til Chr.ania (hos prof. Rathke,
min gamle velynder) - kunde St. Hansdag 33 gjense min 
forlovede på Toten. Her På Toten i længere tid - udførte dekora-
tionsmalerier for Anders Balke, Nils Dyhren, sorenskri- 
ver Weidemann og flere.
Blev viet til sin forlovede av provst Andersen på Næs,
bror til Anders Balke og student fra Kbh.'s universitet.
I Kr. ania fik han og B. og hans kone sig overladt
prof. Rathkes gaard i Fjerdingen nær 
like ved
Vaterlandselven. An-
skaffet en båt og gjorde fra elven mange utflugter til øerne
hvor han lå i telt mangen en sommernat og gjorde skisser
og tegn, til malerier, som jeg senere istandbragte. La sig
også til en hest - utflugter til forskj. dele av Chr.ania omegn.
Opdrag fra kjøbm. Thor Olsen om at dekorere en stor sal
i hans nye gård i Dronningens gade. - Dekor. for grosserer
Mons Thoresen - meget hvorhos jeg tillige forrettede adskil-
ligt andet Arbeide, der indbragte mig mere end en vakker
skilling.
Høsten 35, da Carl Johan besøgte Christiania og boede i 
den gamle Palaibygning, saasom noget slot en dengang
endnu ikke var færdigt. - Episoden i Palaist med Balke
som skulde avlevere et av ham restauret billede,
til kongen
men blev av-
vist av Palæintendanten, - men hvorledes han fik fat i Due som 
kom ut og hentet ham ind og lot ham hente og ind og viste
ham den likefremmeste venlighet og hvorledes pipen fik en anden 
lyd da blandt de "gulgallonerte dignitærer", da det viste sig at sven-
skerne greverne Hamilton og Brahe 
gjen-
kjendte ham og hilste på ham.
- Han er overhodet meget svak for at fortælle al d om al den
Apostel Paulusstrasse 3.
Schöneberg dei Berlin 22/11-1906
Ærede, kjære Herr Grieg!
Tak for Deres Brev! Hvad skal jeg gjøre? -
Efter opfordring og efter at Herr Sachs havde
modtaget Deres brev gik jeg derned for
at erledige Geschäften, erfarede imidlertid
til min yderligste forbauselse at han end-
u alligevel havde skrevet til Dem at
jeg maatte spille gratis. Mig ligeoverfor
var de dennegang udsøgt høflige mod,
saavel Sachs som Liebling, og vilde "uden
betænkning" tage mig, og var kommet paa
den "ide" at tilsikre mig et honorar ved
at give mig engagements andersved, - og ellers
"hjælpe" mig paa enhver vis. - Dette brev
som De har faaet er imidlertid af en
saadan nederdrægtighed at jeg ikke kan
finde ord for min indignation! - Jeg
ved fanden ikke nu hvad jeg skal, i
ethvert tilfælde vil jeg have en be-
tænkningstid, og det er ikke usandsyn-
ligt at jeg ber Herr Sachs og kompagni
reise pokkerivold, men dette er ikke
hævn nok, og revanche ønsker jeg over
wird.
Ich war wie Sie wissen 
eben in Berlin um die 
Sachen mit Ihnen zu 
besprechen Sie waren aber 
nicht da – Ich mochte 
gern jetzt ein Bischen ruhig 
arbeiten aber wirde wohl 
kommen – Es musz auch 
neu mehr gedruckt werden
Probieren Sie denn vorlaufig 
zu machen was Sie konnen 
– Vielleicht hielft Dr Linde
mit er hat die ganze
Collection
Hr. M. Hydle.
Jeg sender herved et Brev
og 10 Kroner fra en Dame,
som vil være Medlem, samt
1 Krone i Frimærker fra
mig som Aarskontingent.
(Jeg husker ikke Frøken Kobbersteds
Nummer)
Jeg har nu sendt ud 13
Ringbreve, og der er allerede
flere kommet tilbage med
5 og de fleste med flere
Frimærker i.
Idethele er det jo god
Udsigt til at "Spellaget"
kunde ble til noget, naar
vi bare havde Folk. Men
slig som sidst, at alt skal
Hansteensgt. 2 IV 16/12 - 20
Kjære Gerhard Munthe.
Dette er ikke Julebrev. Langtfra. Det
kan være jeg ikke sender det engang,
jeg vil prøve mig frem med et beskedent,
Spørsmaal. Har Du tænkt at være
med paa Æresgaven til Arne Garborg,
saa er jeg en af Indbyderne til denne 
denne Sak og vil bare herved underrette
Dig om, at Pengene kan sendes -
"beint til Direktør Berdal - Andvake
Prinsensgt. 7 Oslo" - seinast 20 Januar
Saa spør jeg Dig: Du kjender Rikfolk, det
gjør jeg bare i Bergen ikke her i Kristiania.
Hvis Arne Garborg som Digter og som Men-
neske interessere Dig saa varmt, som
jeg temmelig sikkert tror, at han gjør, kunde
Du saa ikke lægge et godt Ord ind for ham
naar Du staar og snakker med den rike
Mand, f: Ex Klavenes? Der er nu forresten
Indbyderen Werenskiold sandsynligvis
kommet os i Forkjøpet. Nogen god Inbyder
eller Samler af Penge har jeg aldrig nogensinde
været, men nu er jeg svært udygtig, for det
at skrive med to Briller paa Næsen, er mig 
en afskylig Pinsel, og jeg har Vanskelighed
for at saa ut paa Gaten selv i Dagslys.-
Jeg kan male, naar jeg sitter stille og derfor
er jeg Gud og Holth hjertens taknemlig;
men staaende og gaaende er jeg endnu nok-
saa hjælpeles. Cykler og Biler stiger
Kjære fætter
Jeg har hørt at Du 
er syg og jeg har tænkt 
mig at noget mynt 
kunde komme til nytte
Jeg lar Banken sende 
Dig 1000 kr –
Jeg talte nylig med 
Thiis og Deberitz og vi blev 
enige om at det nu vilde 
være heldigt at Du holdt
15.
og forhen med store Forrettigheder udrustede Stænder, om
end denne Stræben skrev sig mere fra politiske Betragt-
ninger end Humanitet, see f. Ex. 1-11. Dens Straffe
udmærke sig ved sin i Forhold til Tidsalderen store Mild-
hed; den kjender i Regelen ikke Tortur, der dog nok heller
ikke var hjemlet i ældre norske Love. Dens Opfattelse
af Begreber er mangengang meget rigtig, 5-5-6 cfr
5-2-91 indeholder en meget bedre Regel for Frugters
Erhvervelse, end den man ved en feilagtig Fortolkning
og senere Lov har faaet. Dens Søret og Vexelret maa
vel i Forhold til Tiden, da de bleve skrevne, ansees for
gode. Den uindskrænkede Kontractsfrihed som hjemles
i 5-1-2 vidner om et skarpt Blik for det praktiske
Livs Behov. Dens casuistiske Affatning er eller var
i mange Stykker et Fortrin. For en Tidsalder, hvis
Retsbevidsthed var saa lidet udviklet som den, hvori Chr
den 5te udgav sin Lov, vilde en Kodex, bestaaende af
Lovregler, affattede i en stræng abstract Form, været
et meget mindre nyttigt Værk end norske Lov.
At Lovbogen imidlertid har sine store Mangler
lader sig ikke benægte; den er saaledes meget ufuldstændig
og synes hyppigt paa Grund af sin casuistiske Form mere
ufuldstændig end den virkelig er. Saaledes ere f. Ex. dens
tilslut Ouvertüre til Benvenuto
Cellini af Berlioz. Was sagst
du denn dazu? - Bare
ikke den berliozske Ouverture
blier forkastet af Diriktionen.
Saadan gik det ogsaa
med min sidste Symfoni.
Jeg forhørte mig i al
Beskedenhed om det
Grane seiler fremdeles godt, Bankbogen vil nok
stige haaber jeg!
Vossevangen, d 10/10 1899
Kjære Grieg
Min Stilling som "Impressario" for
Fru Nissen har bragt mig hertil og
medens det høie Herskab hviler ud
efter Reisen benytter jeg et ledigt
Øieblik til at sætte dig lidt ind i
Harmonigreiene og fremfor Alt at
takke dig for din storartede værdifulde
Hjælp! - Altsaa den gamle Direktion
gik af for 8 Dage siden og i den nye
der tæller 4 lige saa store Navne som
mit besluttede man strax at gjøre et
Forsøg. Musikforeningen fik ingen Abon
nenter at regne for til de større Concerter
og Herr Pathe var kommen til Bergen
I Midten af næste Maaned skal
vi til Upsalo, hvorfra vi har faaet
anmodning om at komme og synge
norske Folkeviser "Draumkvæde"
med sine 40 vers for Svenskerne,
hvad siger Du om det vaarstykke?
Vi har det rigtig godt her paa
Bestum og maa Du og Din
Frue komme ud og bere Godvet,
naar I kommer hertil
Hjerteliste Hilsener til
Eder Begge.
Din
Thorvald Lammers
Saa syng da hendes Minde
med Blik mod Stjernens Hav,
Her engang vil jeg finde
den Smerte ved hendes Grav.
Opløst i Toner Klare,
der over Livet naar,
jeg venter om det vare
o Sommer, Vinter og Vaar
Den stiger da og fanger
tusende Hjerters Slag,
nu er Dit Folkets Sanger,
nu leder det frem til Dag.
Men Dagen er deroppe,
hvor Stjernelyset gaar,
højt over Fjeldets Toppe,
over Sommer, Vinter og Vaar.
Den er, hvor Livet stiger
i Lys af Tro og Haab,
fra Evighedens Riger.
tag Sangens hellige Daab.
Fra Evighedens Stilhed,
løft bare Blikket op
da bryder i Lys og Mildhed
den Rosentunge Knop.
Folket vil bøje dit Øre.
og findt sit Hjertes Slog -
jeg længes efter at høre
den Song - en stille Dag.
x hvor dybt dog ikke den Solveigs Sang Alligevel tiltalt mig.
xx du vil vist mindes en Aftentur vi havde sammen og Talte
om den tunge Tid for dig
men jeg er blevet lidt blaseret kjed af
folk og baader paa lys sandhed. Han havde
et billede i begyndelse for en tre uger siden
med lidt oprørt hav og uveirsluft, fiskere
som trak garnene ind, det lovede svært godt
Saa har han altid sin horisont høit oppe
i rammekanten, det er morro, men det skuld-
de ikke være overalt. Ja svært gode blir
nu billederne, jeg er bare ræd for, at de
ikke blir saa nye, som laxefiskerne i
Sandviken var for mig. De bor herligt der
nede, har det udifra hyggeligt, Magda er
svært fornøiet og Eilif med. Jeg selv holder
paa med min lyng i solskin og med mit
vandspeil af aftenluft, Gud ved om, de
ere gode. Jacob Sømme har seet lyngbille-
det, da jeg havde det inde i byen søndag
fordi jeg var blevet dum af at se paa det,
og han mente, det var det bedste, jeg har
gjort, men han er ikke at stole paa, da
han er for meget enthousiast for eller imod.
Ebbe Hertzberg
Rigsarkivar
Kristiania
som før Hobevis af Timer, den
deilige Tid i Leipzig svandt hurtig
og er nu som en Drøm. Af
Aviserne har Du vel seet at jeg
har vovet mig paa den glatte
Is og givet en Concert i Hovedsta-
den, som Gudske Lov overtraf
min Forventninger i fler Henseende.
Hvordan lever Din Hustru? Du
maa endelig hilse hende mange
Gange baade fra min Kone og mig.
Fra Neupert har jeg
mang Hilsener til Dig, jeg var sammen
med ham en hel Dag i Kjøbenh.
og havde det meget koseligt.
Lev nu vel, og lad mig snart
høre lidt fra Dig.
Modtag mange hjertelige
Hilsener fra Din hengivne Ven
Chr. Cappelen
9/3
Har arbeidet hardt -
korespondert hardt med
Sigrid om fru Frid,
som ennå ikke er
kommet igang i 
noget studium. Pengene,
vi sendte fra forrige år,
har de måttet bruke
til å leve for. Og
altså har jeg grunnet 
hardt på hvordan
vi skal skaffe nye.
Leverte for et par dage siden ms. til
"Slå på lyset, Jonatan" til Asche-
haug. Det har moret mig å skrive
den vesle boken - kritikerne vil vel 
sette den langt nede på trappen i min 
produksjon.
På nationaltheatret er de 
omsider begyndt arbeidet med stykket
mitt. Svært god rollebesettning. Uansett
alt, som er pinefullt før og efter, gleder
grund er uvillig til at bistå mig med 
disse artiklers illustrering. -
Da den avbrutte trykning av boken
nu må gjenoptas, ser jeg derfor ingen
anden utvei end at benytte mig av min
en kunsthistorisk forfatters lovlige ret
til at illustrere sine arbeider og søke at
tilveiebringe det nødvendige billedstof
så godt som jeg selv formår.
Herom har jeg ikke villet undlate at
underrette dig. Samtidig tør jeg be dig
være så venlig at sende mine korrektur-
avtryk av avhandlingerne tilbake.
Jens Thiis
Kristiania 7.11.08
Kjære Dea!
Tak for dit sidste brev og for artik-
lerne; det var moro at læse dem. Jeg skal
nok sende den tilbage, men i disse dage
er jeg inde og forestiller syg - ikke værre
alligevel, end at jeg sidder oppe og har
lyst at passiare med mine venner. -
Har du ganske opgit kunsten, Dea?
Jeg gleder meg til at høre - eller
rettere er spændt paa - hvad du synes om
min nye bog. Selv synes jeg bedst om
En fremmed - og de to smaa historier. Jeg
venter forfærdelig spændt paa kritikerne
like bak det fysiske instituts tomt
maa vel ogsaa her tas med i betragtning.
Baade W. og G. hadde fæstet sig ved
det uttryk at - om dette vil sikre et
fysisk inst. mod forstyrrelser o. s. v. -
derom foreligger ingen erfaringer. - Altsaa
heller ingen erfaring om det motsatte, sier
de.
Begge anfører, som jeg før har nævnt,
ogsaa din erklæring av 1910.
M.h.t. hvad der herefter bør gjøres
tror jeg foreløbig bare et brev til budget-
komiteen, saasnart du faar din erklæring
i hende. Likesaa tror jeg, at omsendelsen
av særtryk av dine artikler ikke bør
ske i nogen større maalestok, før
efterat budgetkomiteens indstilling foreligger
- art. IV bør vel ogsaa sændes til dennes med-
lemmer, saasnart den foreligger trykt.
Men om du paa basis av hvad jeg
ovenfor har skrevet om indholdet av
motstandernes argumenter, vil forberede
en svar-artikel, som paa kort varsel
kan rykkes ind i Morgenbladet paa et
passende tidspunkt, - da tror jeg du har
gjort hvad gjøres kan; - og saa faar vi forresten
se, hvad vi kan utrette ved at snakke med
De maa ikke paa nogensomhelst
maade føle dem forpligtet ligeover for min
studie. Det at de ligte den saa godt, at
de kunde have havt lyst til at kjøbe den,
er mig allerede en stor glæde.
Venskabeligt
Kitty L. Kielland.