Aproximació Evo-Devo a la base filogenètica dels bilaterals: Gens Hox i Parahox a acels i nemertodermàtides

Una de les classes de gens mes interessants destudiar des del punt de vista de la biologia del desenvolupament son els gens Hox. Durant el desenvolupament embrionari dels Metazous els gens Hox son els encarregats destablir les posicions dels territoris del cos al llarg de leix antero-posterior. Aixi, els gens Hox son els que determinen on es el cap, on la cua, i on els apendix en els diferents animals. Tots els animals tenen aquesta mena de gens, essent una sinapomorfia dels Metazous. Aquests gens codifiquen per uns factors de transcripcio amb un domini dunio al DNA, lHomeodomini, que els dona la seva funcionalitat. En aquells filums on shan trobat gens Hox, aquests shan vist organitzats en el genoma formant un "cluster" o agrupacio de gens, posicionant-se de forma linial i consecutiva. El regne animal esta format per dos grups ben diferenciats dorganismes. Aquells denominats triblastics son els que tenen simetria bilateral, on el seu cos es pot dividir en un pla sagital quedant dues meitats especulars. En aquest grup es situen els Lofotrocozous (anel.lids, moluscs, platihelmints, ), els Ecdisozous (nematodes i artropodes majoritariament) i els deuterostoms (ammb equinoderms i cordats). Laltre grup, amb molts menys representants, son els Radials, amb cnidaris, ctenofors i esponges. Sha vist que la historia evolutiva dels gens Hox va lligada a laparicio dels diferents tipus danimals a la terra, i que la sequencia, nombre i ordenacio daquests gens en cada filum poden donar una bona visio daquesta evolucio. Fins lactualitat shan trobat gens Hox a tots els animals triblastics en els que shan buscat. A partir de lhomologia de sequencies entre diferents representants dels diferents grups sha pogut inferir quin ha estat el cami fins a formar el "cluster" Hox actual. Es postula que a partir dun gen Hox ancestral (UrProtoHox) que hauria patit una serie de duplicacions es va formar un cluster ancestral de 4 gens ("cluster" ProtoHox). Aquest va patir una duplicacio formant dos "clusters" germans, el Hox primitiu, de 4 gens, i el ParaHox, de tres gens. El "cluster" Hox primitiu va patir, a mesura que apareixien els diferents grups en larbre filogenetic, una expansio en la seva dotacio genica, augmentant el nombre de gens Hox en els grups mes nous. Un grup de cucs plans classificats classicament com a platihelmints, els Acelomorfs, han estat postulats com a no formant part daquest filum sino com essent a la base dels bilaterals. Basant-nos en aquesta possible posicio basal dels Acelomorfs, vam plantejar-nos trobar la dotacio Hox i ParaHox daquests animals. Si els gens que poseeixen actualment aquests organismes son aquells que posseien ancestralment, trobar-los correspondria a trobar els "clusters " ancestrals. De lestudi dels gens Hox i ParaHox hem trobat que els Acelomorfs poseeiexen una dotacio Hox reduida en nombre, pero amb totes les classes esperades. Aixi, poseeixen una dotacio Hox amb un gen anterior, un central i un posterior, i una dotacio ParaHox amb un gen Xlox i un Caudal. No shan trobat representants Hox PG3 ni ParaHox Gsh, be per problemes tecnics o perque secundariament shagin perdut en aquest grup. Tot i aixo, concluim que els Acelomorfs tenen una dotacio Hox i ParaHox ancestral, essent coherent amb la proposada posicio basal del grup i amb les teories postulades devolucio dels gens Hox i ParaHox.