STRAVITELNOST ORGANICKÉ HMOTY SMĚSNÝCH KRMNÝCH DÁVEK S PŘÍDAVKEM KVASINKOVÉ KULTURY METODOU IN VITRO

DOLEŽAL, J., DOLEŽAL, P.: Digestibility of organic matter of total mixed rations with the supplementation of yeast culture using the in vitro method. Acta univ. agric. et silvic. Mendel. Brun. , 2007, LV, No. 5, pp. 59–64 We conducted this study to evaluate the new in vitro system, DAISYII to determine organic matter (OM) digestibility in ruminant feedstuffs with and without addition of the yeast culture (RUMEX) in the amount of 0 grams; 0.30 grams and 2.40 grams/2L of rumen fl uid. Three types of total mix rations (TMR) were used in the experiment. Feedstufs samples were mixed in the ruminal fl uid of cows. The material was incubated at 39 degrees of Celsius for 48 hours. Results from the DAISYII were compared with one another. Higher fi brous material content in 1 kilogram of dry matter (145.4 grams or 218.6 grams) and less energy ME (10.24 MJ or 11.88 MJ/kilogram of dry matter) in each TMR gave rise to worse organic matter digestibility. The highest digestibility of organic matter was noted at TMR 1 (81.04 % (0 g) or 83.47 % (0.30 g) or 84.30 % (2.4 g) with the addition of the yeast culture) and the lowest digestibility was noted at TMR 3 (78.98 % (0 g) or 82.49 % (0.30 g) or 82.95 % (2.4 g)). The supplement of the yeast culture in the amount of 0.3 grams (P<0.05) and 2.4 grams (P< 0.01) showed a positive effect on the organic matter digestibility. in vitro, organic matter digestibility, rumen fl uid, yeast culture, cows Stravitelností organické hmoty krmiv se zabývala řada autorů (MADRID et al., 2002; GOSSELINK et al., 2004; McWILLIAM et al., 2004; HARRISON et al., 1983; SCHUBIGER et al., 2001 a další). Výživná hodnota krmiv je vyjádřena nejen obsahem energie, živin a všech ostatních látek, dále fyzikálními, chemickými i dietetickými vlastnostmi, ale také působením krmiva na organismus zvířete. Živinu přijatého krmiva, která se nevyloučila výkaly, označujeme jako stravitelnou. Nemusí to být jen živina resorbovaná v trávicím traktu. Za stravitelnou považujeme např. i živinu přeměněnou při mikrobiálním trávení v předžaludku přežvýkavců v energeticky bohatý plyn, který se z organismu vyloučí krkáním (ZELENKA, 2004). V pokusech se zvířaty pracujeme klasickou nebo indikátorovou metodou (POZDÍŠEK, 1999). Obě metody lze použít k přímému i diferenčnímu stanovení stravitelnosti. Stravitelnost organické hmoty krmiv je ovlivněna řadou vnějších a vnitřních faktorů, ale i samotnou metodou stanovení. V laboratořích ji stanovujeme metodou in vitro. Vláknina má při hodnocení krmiv a při sestavování krmných dávek své specifi cké postavení nejen s ohledem k jejímu vlivu na průběh trávicích procesů, ale také na úroveň stravitelnosti ostatních organických živin (TŘINÁCTÝ et al., 1999). Podílí se rovněž na energetické hodnotě krmiv a také tuto hodnotu výrazně negativně ovlivňuje. Zvlášť výrazný je vztah obsahu vlákniny v krmivu ke stravitelnosti ostatních živin, resp. ke stravitelnosti organické hmoty (ZELENKA, 2004; TŘINÁCTÝ et al., 1999). Negativní vztah obsahu vlákniny ke stravitelnosti organické hmoty je větší u prasat a drůbeže než u přežvýkavců. V současné době je známo, že kvasinky mají pro přežvýkavce ve specifi ckých anaerobních podmín60 J. Doležal, P. Doležal kách bachoru významný vliv. Prezentované výsledky (LYONS, 1993; SUNE et al., 1998; ALSHAIKH et al., 2002 a další) naznačují příznivé a pozitivní účinky kvasinkových kultur nejen na užitkovost přežvýkavců, obsah mléčných složek, ale zejména na bachorové trávení. Také BAX (2004) konstatuje, že přídavek kvasinek zlepšuje podmínky bachorového trávení a tím zvyšuje i bachorové trávení vlákniny. Pozitivní vliv kvasinek na užitkovost zvířat je dokládán také zvýšením příjmu krmiva a zlepšením stravitelnosti živin (JOUANY, 2001 a další). Doporučený přídavek kvasinkové kultury do krmných dávek dojnicím je 45 až 120 gramů na kus a den, zatímco skotu ve výkrmu je doporučená dávka kvasinkové kultury v množství 15 až 120 gramů na kus a den (LYNCH a MARTIN, 2002). LYNCH a MARTIN (2002) sledovali ve svém pokusu metodou in vitro vliv přídavku kvasinkové kultury na úroveň bachorové fermentace. Ve svém sledování použili kvasinkovou kulturuv dávce 0,15 až 1,2 gramy na jeden litr bachorové tekutiny s rozdílnými výsledky.