FOGYASZTÓI VÉLEMÉNYEK A BIO-SERTÉSHÚSRÓL, ILLETVE A SERTÉSHÚSFOGYASZTÁSRÓL

A magyarorszagi fogyasztok jelentősebb resze hallott ugyan a bio-sertes-husrol es automatikusan azonositja is azt a mangalicahussal, ennek ellenere va-sarlasai soran nem talalkozott meg ilyen jellegű termekekkel. Ez a hazai piac sa-jatossaga. Az ertekesites tobb csatornan folyik, de a vasarlok nem rendelkeznek kellő informacioval arrol, hogy hol juthatnak bio-serteshushoz. (A bioboltok csak igen kis hanyada forgalmaz okologiai termelesből szarmazo hust.) Első feladat lehetne ezert a nepszerűsites, a megismertetes. Az egeszseges taplalkozas fontossaga mellett kornyezettudatos gondolkodasra szukseges „nevelni” az em-bereket. Ezutan lehet fejleszteni az ertekesitesi csatornakat (direkt ertekesites, okopiacok, bioboltok, „biosarkok”). Meg kell celozni e termekekkel az egeszseg-ugyi intezmenyeket, vendeglato-ipari egysegeket, ertem ez alatt elsősorban a manapsag nagyon divatos „wellness intezmenyeket”. A valaszadok legtobbje a friss tőkehust vasaroljak, ezt kovetik a konyhakesz es a feldolgozott termekek. Ezen igenyeknek megfelelően kellene kialakitani a termekstrukturat a biohust forgalmazo boltokban, hogy a vasarlo mindig megta-lalja azt, amire szuksege van, es az igenyeit kellőkepp kielegiti. A biotermekek elterjedeset leginkabb gatlo tenyező a magasabb ar. Ezt kom-penzalni lehetne bevezető akcios arakkal, es a hazhoz szallitas szolgaltatasaval, amellyel időt es energiat takarithatnak meg az emberek. Egyre inkabb meghatarozo az eladhatosag szempontjabol a termek kulső megjelenese. Alapkovetelmeny az esztetikus kulső, ami viszont jelentősen befo-lyasolja az arat. Kivanatos, hogy a termeszetes eredetű csomagoloanyagokat re-szesitsek a feldolgozok előnyben (pl. belbe toltes toltelekes arunal). Letfontossagu, hogy a hazai termelők minel gyorsabban es nagyobb aranyban celozzak meg termekeikkel a magyar fogyasztoi tarsadalmat, mert ismet arra eszmelhetnek, hogy „kienekeltek a sajtot a szajukbol”, a kicsit furgebb, ru-galmasabb, a piacert aldozni is hajlando kulfoldiek. Az okologiai gazdalkodas ternyerese akkor varhato, ha a termelői, forgalma-zoi, fogyasztoi oldalon gyokeres szemleletvaltozas kovetkezik be. XXXXXXXXXXXXXXXXXX Although a significant section of Hungarian consumers have heard of biopork and automatically identify it with Mangalica (an old Hungarian pig species), they have not as yet seen such products during shopping. This is peculiar to the domestic market. Marketing occurs through several channels, but shoppers do not have the proper information where to acquire bio-pork. (Only a small ratio of bioshops merchandise ecologically produced meat.) A primary task could be the dissemination of information, popularisation. In addition to healthy eating people should also be “educated” about the importance of environment. Following this, marketing channels could be developed (direct merchandising, eco-market, biocorners). We should target health institutions and catering units, such as the fashionable “wellness institutions”. The majority of responders buy fresh carcase meat and next kitchen ready and processed products. Product structure in bioshops should be constructed to satisfy these demands, so shoppers can always find the product meeting their demand. Higher price is a the factor that hinders most the spread of bioproducts. This can be to some extent compensated by introductory sales and home delivery that helps people to save time and energy. The outward appearance of a product is increasingly a factor that influences sale. An aesthetic appearance is a fundamental requirement that significantly affects price. The use of natural packaging materials is desirable (e.g. gut for stuffed goods). It is vital that as many domestic producers should target domestic consumers as soon as possible, or else small, more agile enterprising foreign producers will once again “sing the cheese out of their beaks”. The wider spread of ecofarming can only be expected when the approach of producers, merchants and consumers radically alter.