Oporezivanje kapitalnih dobitaka

S obzirom da globalizacija oblikuje nasu danasnjicu kao malo koji suvremeni proces, ne iznenađuje nas potreba za usklađivanjem poreznih sustava i politika u zemljama diljem svijeta. Povecanje međunarodne razmjene na tržistima dobara, usluga i tržistu nekih faktora proizvodnje, ukljucujuci rast i razvoj institucija koje premoscuju nacionalne granice, sve su to procesi koji obilježavaju globalizaciju. Buduci da Hrvatskoj neposredno gospodarsko i geografsko okruženje cini Europska unija te zemlje Sredisnje, Južne i Istocne Europe, osobito su zanimljiva istraživanja poreznih sustava tih zemalja, i analize njihova razvitka u vremenu. Posebno je zanimljiva usporedba nacina oporezivanja razlicitih oblika dohotka od kapitala. Komparativnu analizu je moguce provesti između starih zemalja clanica Europske unije, posebno kod zemalja koje vec duže vrijeme oporezuju kapitalne dobitke, i zemalja clanica koje su nedavno pristupile Europskoj uniji te koje prilikom oporezivanja kapitalnih dobitaka primjenjuju drugaciji pristup. Stoga, cilj ovoga rada je pružiti usporedni prikaz sustava oporezivanja kapitalnih dobitaka u dvjema grupama zemalja. Takav prikaz je napravljen u trecem poglavlju. Pozornost harmonizaciji istoga poreza te kako oporezivanje kapitalnih dobitaka izgleda i funkcionira u Sjedinjenim Americkim Državama, Kanadi i Australiji obrađuje se u sestom poglavlju, gdje su navedeni ekonomski efekti poreza na kapitalnu dobit sa naglaskom na Sjedinjene Americke Države. Ekonomski efekte ovog poreza potrebno je detaljno razmotriti posebice ako se razmislja o njegovu uvođenju u hrvatski porezni sustav. Usporedba sa SAD-om možda nije odgovarajuca s obzirom na velicinu, broj stanovnika i ostale razlike, ali s druge strane dugogodisnje iskustvo u primjeni ovog poreza u SAD-u može nam pomoci da obratimo pozornost na određena pravila i probleme vezane uz uvođenje poreza na kapitalnu dobit. Oporezivanje kapitalnih dobitaka dovodi do brojnih teoretskih, ali i prakticnih problema. Ako se pođe od nacela pravednosti prema kojem bi se porez trebao placati u zavisnosti od mogucnosti placanja koje ima porezni obveznik, trebalo bi uvesti porez na sve oblike dohotka od kapitala. Ipak, prilikom uvođenja treba se pridržavati i ostalih nacela od kojih su nam u ovoj situaciji zanimljiviji ucinkovitost te jednostavnost i provedivost. Dakle, uvođenjem poreza na kapitalne dobitke ne smije se remetiti ucinkovita alokacija resursa te za poreznu administraciju takav potez mora imati razuman fiskalni trosak i biti jednostavan za ubiranje. Ovaj rad nastao je sa osnovnom idejom da pruži usporedni prikaz funkcioniranja poreza na kapitalnu dobit u zemljama bitnim za gospodarski razvoj Hrvatske te da ukaže na pratece probleme vezane uz uvođenje takvog oblika poreza u hrvatski porezni sustav i, ukoliko je moguce, da ponudi odgovore na određena pitanja. Prilikom izrade ovoga rada koristene su brojne metode znanstveno-istraživackog rada kako bi se sto lakse i sto tocnije otkrile i sustavno obradile znanstvene cinjenice, podaci i informacije. Najvažnije koristene metode su: induktivna i deduktivna metoda, metode analize i sinteze, metoda klasifikacije, metoda deskripcije, metoda kompilacije, komparativna metoda i povijesna metoda.