Seagrass ecology: environmental conditions and processes that affect the establishment and fate of seedlings

El reclutament de nous individus a una poblacio de plantes adultes es un proces critic que determina la trajectoria de la comunitat. Aquest proces es composa de diferents etapes, des de la dispersio de propaguls i la germinacio de llavors, fins a l’establiment de les plantules i la seva posterior supervivencia. La transicio entre la germinacio de les llavors i l’establiment i posterior supervivencia de les plantules suposa un coll d’ampolla per a la poblacio. Per a poder superar amb exit aquesta transicio en el seu cicle vital, les plantules han de travessar un seguit de filtres biotics i abiotics i, alhora, tenir la capacitat de resistir les amenaces d’origen antropic. Les fanerogames marines formen praderies en aigues costeres, desenvolupant funcions ecologiques que subministren serveis importants per a la societat. Tot i aixo, aquestes estan patint una forta regressio a nivell mundial com a resultat de moltes pertorbacions antropiques. En aquest context, els estadis juvenils suposen una etapa essencial per a assegurar-ne la supervivencia, contribuint en el manteniment de la diversitat genetica de les poblacions, la qual es fonamental per a la seva adaptacio als canvis, essent la seva dispersio la que permet la colonitzacio de noves arees. Aquesta tesi analitza com actuen alguns factors abiotics i biotics, incloent-hi pertorbacions humanes, sobre la dispersio de propaguls i l’establiment exitos de les plantules. En aquesta tesi he comprovat que el reclutament de plantules de fanerogames marines esta fortament afectat per les condicions hidrodinamiques establertes per l’onatge i les corrents, les quals tenen un paper clau en la determinacio de la dispersio, l’establiment i la supervivencia dels propaguls de Cymodocea nodosa, Posidonia oceanica i Zostera marina. No obstant, el tipus de substrat i la seva complexitat afecten l’exit de l’establiment; els substrats mes complexes disminueixen la velocitat de la corrent i augmenten el gruix de la capa limit de fons, facilitant la retencio de llavors i plantules. Un cop establertes, les plantules augmenten la seva supervivencia en zones mes protegides de la influencia de l’onatge, on el flux d’energia associat a aquestes es menor. L’energia hidrodinamica canvia amb la profunditat i, en aigues poc fondes (i.e. 0.5-6 m) les majors profunditats estan associades a una major supervivencia. A mes a mes, alguns factors biotics, com per exemple la comunitat de macroalgues existent en el lloc de l’assentament, tambe influeixen en l’ancoratge al substrat i la supervivencia de les plantules. A mes a mes, les amenaces derivades del «canvi global» estrenyen encara mes el coll d’ampolla poblacional, exercint una influencia directa en el desenvolupament i la supervivencia de les plantules. L’escalfament de l’aigua (29oC) afecta negativament el desenvolupament de plantules de P. oceanica i malmet el seu aparell fotosintetic. Quan aquest escalfament es produeix en forma d’onades de calor, les poblacions d’una mateixa especie (C. nodosa) responen de manera diferent. Si be les plantules de totes les regions es veuen afectades negativament tant en desenvolupament com supervivencia, essent els efectes de la onada de calor mes nocius a 32oC que a 29oC, la resposta regional canvia. Aquelles plantules que provenen de regions amb una major amplitud termica son mes resistents a aquest augment de temperatura en comparacio amb les que provenen de regions amb regims termics mes estables, resultat que ressalta la importancia de les variacions interespecifiques, basiques en l’evolucio i la distribucio d’especies. D’altra banda, les algues invasores Caulerpa cylindracea i Lophocladia lallemandii no tenen efectes negatius en P. oceanica quan aquesta esta sotmesa a l’escalfament. Aquesta investigacio dona un pas endavant en la comprensio dels factors ambientals i els processos que afecten l’assentament i el desti de les plantules, contribuint aixi a la conservacio de les praderies de fanerogames marines, ecosistemes de gran importancia ecologica i socio-economica.