Filtración y uniformidad de riego en los sistemas de microirrigación con efluentes de estaciónes depuradoras de aguas residuales

En el marc actual, l'agricultura continua requerint importants volums d'aigua per tal desatisfer les seves necessitats i assolir els nivells de productivitat exigibles per a la pervivenciaeconomica del sector. Pero la competencia exercida pel sector industrial i les zones urbanes,pel recurs escas i limitat que es l'aigua, implica que cada dia sigui mes dificil disposar d'unsubministrament amb garanties. La utilitzacio d'aigues regenerades per a us agricola ajuda adisposar de l'aigua necessaria i permet, tambe, alliberar un important volum d'aigua de majorqualitat per a altres usos. No obstant aixo, l'us d'aigues regenerades presenta el greuinconvenient de les obturacions als diferents elements dels sistemes de reg localitzat. Es peraquest motiu que en la present tesi doctoral s'estudia el comportament d'un sistema de reglocalitzat utilitzant aigues residuals tractades.Es varen realitzar dos assajos de reg amb aigues regenerades procedents de l'EDAR de Celra(Girona). En el primer assaig, es va utilitzar efluent procedent del tractament secundari i en elsegon assaig, es va utilitzar efluent procedent del tractament terciari. Ambdos assajos vandurar 1000 hores i van emprar quatre sistemes de filtracio i sis tipus d'emissors. El primersistema de filtracio estava format per dos filtres de sorra de vint polzades, col·locats enparal·lel i omplerts amb 175 kg de sorra silicica disposada en una sola capa i, amb undiametre efectiu de 0.47 i 0.27 mm i un coeficient d'uniformitat de 2.41 i 2.89 per a l'assaigamb efluent secundari i terciari, respectivament. El segon sistema de filtracio fou un filtre demalla de dues polzades i un nivell de filtracio de 120 μm. El tercer sistema de filtracio va seruna bateria de filtracio consistent en dos filtres d'anelles de dues polzades col·locats enparal·lel i un nivell de filtracio de 130 μm i, finalment, el quart sistema de filtracio fou formatper la combinacio en serie d'un filtre de malla i una bateria de filtres d'anelles com elsanteriorment descrits. Els emissors utilitzats foren sis de diferents caracteristiques de disseny id'operacio i tots ells disponibles comercialment.Es va observar que el filtre de sorra va ser l'unic que va reduir els solids en suspensio i laterbolesa dels dos efluents utilitzats. Amb el sistema de filtracio combinat i en l'assaig ambefluent terciari, es va reduir sensiblement l'oxigen dissolt d'abans de filtrar. Pel que fa a laresta de parametres analitzats (conductivitat electrica, oxigen dissolt, pH, temperatura inombre de particules) no es van veure afectats significativament al passar pels diferentssistemes de filtracio.Els filtres que van presentar uns majors consums d'aigua durant els rentats van ser els desorra, seguit dels d'anelles i malla en ambdos efluents assajats. Tant els filtres de malla comels d'anelles van ser els que van presentar mes requeriments de pressio durant els rentats pertal d'assolir rentats eficients. Tambe es va observar que l'obturacio dels filtres, mesurada coma l'index de filtrabilitat de la relacio de Boucher, va dependre del tipus de filtre i l'efluentutilitzat.Es va utilitzar l'analisi dimensional per tal de relacionar mitjancant expressions matematiquesl'obturacio dels diferents sistemes de filtracio amb les variables mesurades al llarg de l'assaig.Tot i que els ajustos amb una de les expressions desenvolupades en aquesta tesi i lesdesenvolupades en treballs precedents van ser bons, va quedar variabilitat per a explicar,degut potser, a la manca d'intensitat de mostreig en alguna variable o a la no mesura d'algunaaltra variable que hauria estat d'interes.Pel que fa a l'obturacio dels laterals de reg, es va observar que el percentatge de cabal emespels emissors era un bon indicador de l'obturacio. No es van observar en cap dels assajosobstruccions fisiques als laterals o als emissors, fet que queda avalat per les elevadesuniformitats de pressio aconseguides fins a l'ultim moment de l'assaig. La posicio al llarg dellateral i el tipus d'emissor utilitzat van ser factors determinants a l'hora de presentar obturacioparcial o complerta. Al final dels laterals, i sobretot amb els emissors UN i TO, va ser on esvan presentar la major part dels emissors completament obturats.Finalment, es va observar que la utilitzacio d'un sistema SCADA va ser de gran ajuda per almonitoratge i control de l'estacio de reg, permetent interactuar amb el sistema en continu idetectar facilment anomalies en l'operacio que, sense aquest sistema, hagues estat molt mesdificil d'observar.