The Age of ( Mis ) Information ?

Der er ingen tvivl om, at Internettet har haft enorm indflydelse på vores hverdag og, ikke mindst, på den måde hvorpå vi tilgår og spreder information. Før Internettet var en lang række emner, som fx videnskab, medieret af privilegerede, elitære grupper af eksperter. Disse emner er nu tilgængelige for enhver med en bredbåndsforbindelse og enhver, der har lyst, kan indgå i diskussionen af dem på diverse digitale medier. Som udgangspunkt burde denne øgede adgang til, og diskussion af, videnskabelig information, være en god ting. Men den stigende demokratisering af emner, som før var forbeholdt eksperter, skaber også visse problemer. For selvom vi har lige adgang til information, er det ikke ensbetydende med, at vi forstår og fortolker denne information på samme måde. Og der er en lang række faktorer på spil i den digitale verden, som kan være medvirkende til, at den samme information indgår i forskellige kontekster på forskellige måder og kan have utilsigtede konsekvenser. Anti-vaccinationsbevægelsen er et godt eksempel på, hvordan den øgede adgang til videnskabelig information kan have utilsigtede konsekvenser for offentlig meningsdannelse i et hidtil uset omfang. Denne bevægelse har været særdeles aktiv på sociale medier, hvilket har gjort diskussioner om vacciner til allemandseje og har fået synlige konsekvenser for folkesundheden verden over. Denne bevægelse og dens aktiviteter på Facebook danner udgangspunktet for denne undersøgelse. Formålet er, at afdække hvad der sker med videnskabelige diskussioner, når de pludselig bliver tilgængelige for hvem som helst på sociale medier. Filosofisk antager denne undersøgelse et socio-materialistisk udgangspunkt, som anerkender den gensidige påvirkning som materielle objekter og social praksis har på hinanden. Undersøgelsen er udført efter principperne i grounded theory hvis grundtanke er, at genere teori FRA data og ikke den anden vej rundt. Eftersom det datasæt, der skal undersøges er meget stort i forhold til, hvad man normalt anvender grounded theory på, er der også blevet anvendt på metoder fra Big Data og datalingvistik. Data består af 3 års aktiviteter fra en anti-vaccinationsbevægelses Facebook-væg, samt deres modpart, en gruppe af forældre der antager en pro-vaccinationsposition. De alternative databehandlingsmetoder bliver primært brugt i den første del af analysen, hvor de giver indblik i mere overfladiske karakteristika af den undersøgte praksis, såsom brugen af links, aktiviteter og engagement, tematikker og sproglig stil. Disse karakteristika bliver kombineret med dyb, fortolkende tekstkodning og sammenlignende analyse med udgangspunkt i eksisterende teoretiske begreber. Der trækkes bl.a. på teoretiske begreber som framing, ekspertretorik og affordance-teori. Resultaterne af denne undersøgelse viser, at diskussioner om videnskabelige emner, såsom vacciner forandrer sig markant i både form, indhold og kontekst når de bliver tilgængelig for alle på sociale medier. Undersøgelsen viser et påfaldende sammenfald mellem den måde både proog antivaccinationsbevægelser diskuterer på; et sammenfald, som kan konceptualiseres som cirkulære gruppemonologer, der er hinandens negative spejlinger og gensidigt afhængige af hinanden. Begge grupper anvender retoriske strategier, som ligner dem, der anvendes af traditionelle eksperter. Men de misforstår fuldstændigt de videnskabelige grundprincipper, der giver disse strategier legitimitet. Grupperne opfatter sig selv som en slags partisan-eksperter, som frigør videnskaben fra elitens kløer og gør den til noget, alle kan bedrive. På samme tid tager de dog de traditionelle eksperter som gidsler, ved at kopiere og genbruge deres resultater i nye sammenhænge og til nye formål. Facebook er mediet, som gør det hele muligt. Mediets iboende materialitet skaber mulighed for en sammensmeltning imellem det private og det offentlige rum, gør det muligt at bygge gruppeidentitet op omkring kontroversielle meninger, skaber et rum, hvor det kan lade sig gøre at tage videnskabeligt indhold ud af sin kontekst og bruge det til egne formål, samt gør det muligt at skærme sig af for information som strider imod ens synspunkter. Spørgsmålet er nu, hvorvidt disse pointer kan overføres til andre typer videnskabelige diskussioner på sociale medier, eller om de blot er anvendelige i denne meget specifikke kontekst.