Shouldice, Lichtensteino ir laparoskopinių transabdominalinių preperitoninių kirkšninių išvaržų operacijų ankstyvieji rezultatai

Vytautas Lipnickas 1 , Mindaugas Kiudelis 2 , Andrius Gradauskas 3 , Nerijus Kaselis 4 , Kestutis Strupas 1 1 Vilniaus universiteto ligoninės Santariskių klinikų Pilvo chirurgijos centras, Santariskių g. 2, LT-08661 Vilnius; 2 Kauno medicinos universiteto klinikų Chirurgijos klinika; 3 Vilniaus miesto universitetinė ligoninė; 4 Klaipėdos miesto ligoninė El pastas: Vytautas.Lipnickas@santa.lt Įvadas / tikslas Kirksninių isvaržų chirurginio gydymo būdų yra daug. Kuris geriausias – nėra aisku. Lietuvoje atlikta pirmoji daugiacentrė perspektyvioji atsitiktinių imcių klinikinė studija. Sio straipsnio tikslas – pateikti minėtos studijos, kurioje palygintos Shouldice, Lichtensteino ir laparoskopinės TAPP kirksninių isvaržų operacijos, ankstyvuosius rezultatus. Ligoniai ir metodai 2003 metų sausio–gruodžio mėnesiais keturiose Lietuvos ligoninėse pagal Lietuvos bioetikos komiteto patvirtintą daugiacentrės perspektyviosios atsitiktinių imcių klinikinės studijos protokolą buvo operuoti 248 ligoniai. Operacijos atliktos pagal standartizuotus Shouldice, Lichtensteino ir laparoskopinės TAPP kirksninių isvaržų operacijų protokolus. Rezultatai Ankstyvieji studijos rezultatai parodė, kad visos operacijos yra saugios. Statistiskai reiksmingas skirtumas gautas vertinant operacijos trukme bei hospitalizacijos laiką – laparoskopinės TAPP operacijos trunka statistiskai reiksmingai ilgiau nei atvirosios, taciau po laparoskopinių operacijų hospitalizacijos laikas yra statistiskai reiksmingai trumpesnis (p = 0,026 lyginant laparoskopines ir Lichtensteino operacijas). Ankstyvas pooperacinis skausmas statistiskai reiksmingai mažesnis (p < 0,05 po 8 val., p < 0,01 po 24 val.) buvo po laparoskopinių operacijų. Praėjus dviem savaitėms skausmą operacijos vietoje nurodė 36 (42,3%) pacientai po Shouldice operacijos, 23 (28,4%) – po Lichtensteino ir tik 2 (2,4%) – po laparoskopinės TAPP operacijos, o jokių skundų neturėjo atitinkamai 38 (44,7%), 45 (55,6%) ir 63 (76,8%) ligoniai. Isvados Laparoskopinė TAPP operacija yra mažiausią skausmą sukelianti ir labiausiai ligoniui patogi operacija; be to, po sios operacijos hospitalizacijos laikas yra trumpiausias. Taciau operacija trunka statistiskai reiksmingai ilgiau ir jai atlikti reikia bendrinės nejautros. Reiksminiai žodžiai: kirksninė isvarža, transabdominalinė preperitoninė (TAPP) hernioplastika, ankstyvieji rezultatai Early results of Shouldice vs Lichtenstein vs laparoscopic transabdominal preperitoneal inguinal hernia repair: multicenter randomized clinical trial Vytautas Lipnickas 1 , Mindaugas Kiudelis 2 , Andrius Gradauskas 3 , Nerijus Kaselis 4 , Kestutis Strupas 1 1 Vilnius University Hospital Santariskių Klinikos, Centre of Abdominal Surgery, Santariskių 2, LT-08661 Vilnius, Lithuania; 2 Kaunas University of Medicine, Clinic of Surgery; 3 Vilnius City University Hospital; 4 Klaipėda City Hospital E-mail: Vytautas.Lipnickas@santa.lt Background / objective Open anterior inguinal hernia repair is a time-tested, safe and well-understood operation with a high success rate, while laparoscopic techniques are fairly recent; their short- and long-term outcomes are still being evaluated, but the best method of inguinal hernia repair is still unclear. Methods A prospective randomized multicenter clinical trial was performed in four surgical centers of Lithuania. Patients were operated on from January to December, 2003. Intraoperative, early and late postoperative complications, time of operation, hospital stay, postoperative pain evaluation, frequency of recurrence and changes of quality of life of laparoscopic TAPP (n = 82), Lichtenstein (n = 81) and Shouldice (n = 85) hernia repair were compared. Results The mean operative time in the laparoscopic TAPP group was significantly longer than the mean operative time in Lichtenstein and Shouldice hernia repair group. There were no major intraoperative complications and only two postoperative wound infections in the Shouldice and Lichtenstein group. There was no difference in the frequency of minor intraoperative and early postoperative complications in the groups. The mean pain scores in the laparoscopic TAPP group were significantly lower than the corresponding scores in the Lichtenstein and Shouldice group (p < 0.05 at 8 h after operation and p < 0.01 at 24 h after operation). Statistically significant differences were found in hospital stay, the shortest stay being recorded in the laparoscopic TAPP group (p = 0.026 comparing laparoscopic TAPP and Lichtenstein hernia repair). 36 (42.3%) patients in the Shouldice and 23 (28.4%) in the Lichtenstein group felt a moderate or mild pain 2 weeks postoperatively, while there were only 2 (2.4%) patients with a mild pain in the laparoscopic TAPP group. There were 38 (44.7%) patients in the Shouldice group, 45 (55.6%) in Lichtenstein group and 63 (76.8%) patients in laparoscopic TAPP group without any complaint after 2 weeks. There were no recurrences at 2 weeks postoperatively. Conclusions The laparoscopic TAPP, Lichtenstein and Shouldice hernia repair are equally safe and have no major intraoperative complications. The laparoscopic TAPP inguinal hernia repair is associated with less postoperative pain and sensitivity disorders, shortest hospital stay, but it requires general anaesthesia and a longer operating time. Keywords: groin hernia, transabdominal preperitoneal (TAPP) hernioplasty, early results