Root growth dynamics in golf greens with different compression intensities and winter survival

Maan tiivistyminen vaikeuttaa juuriston kasvua sekaedelleen kasvien veden ja ravinteiden ottoa. Golfviherioilla pelaamisesta aiheutuvan tallauksen tiedetaan vahingoittavan kasvustoa, mutta tallauksen vaikutuksista juuristoon on vahan tietoa. Varsinkin huonosti talvehtineilla viherioilla kasvuston on todettu olevan erityisen arka pelaamisesta aiheutuvalle kulutukselle. Taman tutkimuksen tavoitteena oli mitata pelaamisesta aiheutuvan tallauksen vaikutuksia viherioiden nurmikkoheinien juuriston kasvuun kasvukauden eri aikoina. Juuriston kasvua mitattiin seka hyvin etta heikosti talvehtineilla viherioilla. Tutkimus toteutettiin 19971999 Hyvinkaalla Hyvigolfin kentalla, jonka viherioilla kasvoi kylanurmikkaa ja ronsyrollia. Tutkimusmenetelmina kaytettiin miniritsotronitekniikkaa ja maasta erikseen pestyjen juurien kuva-analyysia. Miniritsotronit eli lapinakyvat muoviputket (halkaisija 5 cm, pituus 60 cm) sijoitettiin syksylla 1997 viherioiden laidoille ja keskiosiin 45 asteen kulmaan maanpintaan nahden. Seuraavina vuosina juurikuvia tallennettiin putkien sisalta videokameralla 040 cm:n syvyyksissa. Juurikuvat (2,43 cm2) tallennettiin putkien ylapinnasta, ja kuvaus kohdennettiin samoihin kuva-alueisiin jokaisella 14 mittauskerralla. Kesalla 1998 otettiin lisaksi maanaytteita, joista juuret eroteltiin vesi- ja ilmavirran avulla hydropneumaattisella elutrointi-laitteella. Juuret varjattiin ja skannattiin vesipatjan paalla lasitarjottimella. Skannatusta digitaalisesta kuva-aineistosta maaritettiin juurien pituus ja paksuus kuva-analyysin avulla. Tulosten mukaan viherioiden nurmikkoheinien juurten maara vaihteli suuresti kasvukauden eri aikoina. Kevaalla juuriston kasvu oli nopeaa, mutta videokuvista lasketut juurien ja juurten haarojen lukumaarat tasaantuivat keskikesalla. Tallatuilla viherioiden keskiosilla juuria havaittiin huomattavasti vahemman kuin viherioiden reunoilla. Hyvin talvehtineilla ja vahan tallatuilla viherioiden osilla juurien lukumaarat olivat suurimmat. Suurin osa juuristosta kasvoi 05 cm:n kerroksessa. Kuva-analyysin perusteella juuritiheys (= pituus maatilavuudessa) oli 20 cm:n syvyydessa keskimaarin 180 cm/cm3 hyvin talvehtineilla ja 110 cm/cm3 huonosti talvehtineilla viherioilla (n = 4). Maan pinnassa (02,5 cm) vastaavat juuritiheydet olivat jopa 900 ja 400 cm/cm3, joka vastaa ulkomailla mitattuja golfnurmikkoheinien tiheyksia. Tallausvaikutus oli suurin pintamaassa. Penetrometrilla mitattu maan mekaaninen vastus tai huokostilavuus ei kuitenkaan muuttunut merkittavasti 010 cm: n syvyydessa. Tulos viittaa siihen, etta tallaus vaikutti juuristoon kuluttamalla maan paallista kasvustoa, painamalla kuitukerrosta kasaan ja tuhoamalla maan huokosten jatkuvuutta. Kuitukerroksen painuminen kasaan hidastaa kaasujen vaihtoa, ja huokosten jatkuvuuden tuhoutuminen hidastaa veden johtavuutta kasvualustassa. Nama muutokset saattavat aiheuttaa talvivaurioita lisaamalla jaan muodostusta. Tutkimuksen mukaan huonosti talvehtineilla viherioilla juuriston kasvu oli heikentynyt viela kaksi vuotta talvivaurioiden toteamisen jalkeen, vaikka maanpaallinen kasvusto oli jo elpynyt.