Food safety in the Swedish pork market

Livsmedelssakerhetssystem som kan garantera att maten ar saker genom hela tillverkningsprocessen har blivit allt viktigare. Produktions- och tillverkningssystem blir allt komplexare, och slutkonsumentens ar numera knappast inblandade i produktionen. Med okad komplexitet och avstand mellan olika led i foradlingen har kontrollsystem for livsmedelssakerhet utvecklats. Problemet med manga fodoamnesrelaterade sjukdomar ar att de ar svarupptackta; ibland nastan omojliga. Beroende pa fodoamnestyp varierar osakerheten om en viss matratt ar saker. Detta har manga orsaker. Manga produkter har en komplex framstallningsprocess. Alla led i tillverkningen fram tills vi har slutprodukterna pa var tallrik har bidragit till den slutliga kvaliteten. Flask/griskott ar inget undantag. Livsmedelssakerhet har alltid varit centralt i samhallet. Som enskild konsument far man kontrollera sa gott man kan att maten ar saker. Livsmedelstillverkarna utvecklar egna livsmedelssakerhetssystem med kontroller, sakerhetsprogram etc. sa att deras produkter skall uppfylla vissa kriterier. De flesta lander har stiftat speciella lagar och upprattat myndigheter for att garantera saker tillverkning och hantering av foda. Upprattandet av en saker livsmedelsproduktion medfor olika kostnader. Utan dessa atgarder kan an hogre kostnader uppsta, namligen om fodoamnesrelaterade sjukdomar bryter ut. Flaskkott ar en stor vara i Europa och det ar stora variationer mellan producenterna. Kostnaden for att uppna uppsatta kvalitetsmal varierar. Vad ar det i produktionen som paverkar sakerheten och pa vilket satt astadkommer olika foretag den onskade livsmedelssakerhetssituation? Syftet med denna studie ar att utreda hur livsmedelssakerhetssystemet fungerar samt kartlagga betydelsefulla institutioner for livsmedelssakerheten. Hari ingar att undersoka vilka effekter foretags storlek och agandeform har pa livsmedelssakerheten. Transaktionskostnadsteorin anvands i studien for att upptacka ursprunget till de kostnader som livsmedelssakerhetssystemen medfor, t ex kontroller och nationella program. Det finns tre huvudfunktioner som paverkar transaktionskostnader. Med hjalp av en varas karaktar kombinerat med antaganden om manskligt beteende, kan de ursprungliga kostnaderna for livsmedelssakerheten klarlaggas. Den tredje komponenten ar institutionerna, d.v. s. de regelsystem, som manniskor anvander for att kontrollera kostnaderna. Regler paverkar vart beteende och gor det mer forutsagbart. Utifran teorin konstrueras en lista med fragor for att samla in empiriska data och en metod att analysera dessa utvecklas. Studien visar stora skillnader i kostnader/forutsattningar for livsmedelssakerhetsarbetet beroende pa foretagsstorlek och agarstruktur. De olika kontrollsystemen d.v. s. myndigheternas, foretagens egna kontrollsystem och oberoende kontrollprogram inom marknaden for flaskkott har ocksa olika effekt pa transaktionskostnaderna relaterade till livsmedelssakerheten och effektiviteten for foretagen. Sparbarheten och kontrollsystem ar exempel pa faktorer i anslutning till livsmedelssakerhet. En verksamhets omfattning har stor betydelse for ovannamnda faktorer. Manga kontrolltekniker ar relaterade till stordriftsfordelar. Aven mindre omfattande verksamheter har fordelar – de kan lattare styra livsmedelsakerhetsarbetet. Detta beror pa mindre komplexa system. De regelsystem som samhallet pafor foretagen bor vara utformade sa att foretagen kan dra fordel av deras relative storleksskillnader. Olika kontrollsystem minskar incitamenten till opportunistiskt beteende mellan handelsparter pa marknaden. En agarstruktur dar handelsparter ar integrerade visar sig ocksa ha liknande effekt. Kooperativ, som ju representerar en speciell form av integration mellan producenter och kooperativa slakterier, har haft stort inflytande pa den svenska livsmedelssakerheten. Dessa foretag har utvecklat kvalitetsprogram for sina medlemmar inkluderande aspekter pa livsmedelssakerhet. En okad livsmedelssakerhetsstandard vad galler livsmedlens sakerhet hos de storsta producentgrupperna pa flaskmarknaden (medlemmarna) har ocksa gagnat andra foretag i branschen. Program for livsmedelssakerhet ar exempel pa institutioner, som visar hur foretag hanterar dessa fragor. Externa program (myndighetsstyrda), foretags egna kontrollprogram och oberoende program (BRC, ISO) ar olika kontrollsystem. Studien visar att incitamenten till effektivitet varierar mellan dessa program. Organisationen och delegeringen av beslut rorande livsmedelssakerhet paverkar ocksa effektiviteten i livsmedelssakerhetsarbetet. Efter hand som myndighetspersonernas auktoritet ifragasatts allt mer, blir det allt viktigare med lagstiftning. Detta skulle ha stor betydelse for kostnaderna for att uppratthalla livsmedelssakerheten. For stunden undgar flaskkottsmarknaden manga institutionella forandringar avseende livsmedelssakerhet. Salunda haller EU pa med att andra sina kontrollrutiner inom livsmedelsproduktionen. Institutionella utvarderingar som denna studie kommer forhoppningsvis att var anvandbara da beslut skall fattas om hur framtida regler for en effektiv livsmedelstillsyn skall implementeras.