Understorey vegetation and factors affecting it in young deciduous forest plantations on former agricultural land

Intensiivmeetodil, sh luhikese raieringiga majandatavate puuistandike rajamine on alternatiivseks kasutusvoimaluseks endistele pollumajandusmaadele. Tootmisele suunatud istandikes ehk puupoldudel ei ole peamiseks eesmargiks metsokosusteemi kujundamine, vaid soovitakse saavutada maksimaalne puidu voi mone teise puudega seotud toorme produktsioon. Puupoldude pindala pidev kasv maailmas tostatab aga kusimuse, milline on nende moju looduslikule, sh floristilisele mitmekesisusele. Kirjanduse andmetel voib endistele pollumajandusmaadele rajatud metsade, sh istandike alustaimestik jaada pikaks ajaks erinevaks poliste metsade alustaimestikust, mis seostub pollumajandusliku maakasutuse mojudega. Alates 1999. aastast on Eestis endistele pollumajandusmaadele rajatud u 700 ha puuistandikke poolvoorliigi hubriidhaavaga (Populus × wettsteinii Hamet-Ahti), mida plaanitakse majandada luhikese 20–30-aastase raieringiga. Mujal maailmas on voorpuuliikidega rajatud istandikes taheldatud monikord keskkonnakaitselisi probleeme. Kohalikest lehtpuudest soovitatakse Eestis endiste pollumajandusmaade metsastamiseks eelkoige arukaske (Betula pendula Roth), ent kaasikud voivad endistele pollumajanduskolvikutele tekkida ka looduslikult. Endiste karjaarialade metsastamisel on istandike ja looduslikult tekkinud puistute vordlusel taheldatud, et looduslikult tekkinud puistute alustaimestik voib olla liigirikkam ja mitmekesisem kui istandikes. Lahtuvalt eespool toodust seati doktoritoole jargnevad eesmargid: 1) analuusida, millised kasvukoha ja puistu tunnused mojutavad alustaimestiku karakteristikuid endistel pollumajandusmaadel kasvavates noortes istandikes; 2) hinnata, kas poolvoorliigi hubriidhaava istandikud pakuvad alustaimestiku liikidele sarnaseid kasvutingimusi kodumaise puuliigi arukase istandikega; 3) iseloomustada samblarinde kujunemist ja sammalde liigilist koosseisu; 4) iseloomustada metsa alustaimestiku kujunemist; 5) vorrelda alustaimestiku karakteristikuid arukaseistandikes ja looduslikult tekkinud kaasikutes. Alustaimestikku, puurinnet ja kasvukohta iseloomustav andmestik koguti seitsmekumne kolmelt pusiproovitukilt, mis paiknesid 11 arukase- ja 24 hubriidhaavaistandikus ning 11 looduslikult tekkinud kaasikus. Istandike kohta on doktoritoos esitatud alustaimestiku esimese kirjelduse (vanuses 7 kuni 9 aastat) ja korduskirjelduse (vanuses 13 kuni 14 aastat) andmed. Doktoritoos leiti, et noore istandiku alustaimestiku karakteristikuid mojutasid esialgu eelnev pollumajanduslik maakasutus, istandiku rajamisel rakendatud maapinna ettevalmistusviis ja mullastiku tingimused. Istandike vanuse kasvades muutub istandiku rajamisele eelnenud hairingute mojust olulisemaks puurindega seotud tegurite moju rohu- ja samblarindele. Hubriidhaava- ja arukaseistandike alustaimestiku (soontaimede ja sammalde) karakteristikud olid suures osas sarnased, mis lubab vaita, et hubriidhaavikute rajamisega Eestis ei kaasne alustaimestikus ebasobivaid arenguid, nt voorliikide levikut. Metsaliikide osakaal istandike alustaimestikus oli vaike nii esimese kirjelduse kui ka korduskirjelduse ajal. Hoolimata sellest, et metsaliikide arv ja katvus kasvasid vahehaaval, domineerisid ka 13–14-aastaste istandike alustaimestikus jatkuvalt rohumaaliigid. Ka samblarinde katvus noortes istandikes oli vaike. Tuupilised noortes istandikes kasvavad liigid olid valgusnoudlikud mitmeaastased samblad. Istandike edasisel majandamisel oleks soovitatav rakendada abinousid, mis pakuvad lisakasvukohti epiksuulsetele ja epifuutsetele samblaliikidele. Hupotees, et endistele pollumajandusmaadele looduslikult tekkinud puistud toetavad suuremat alustaimestiku liigirikkust, leidis kinnitust uksnes maapinnal kasvanud sammalde arvu ja mitmekesisusindeksi osas. Lisaks kasvas looduslike kaasikute alustaimestikus rohkem metsaliike (nii soon- kui sammaltaimi), mida voib seletada pikema rahuliku suktsessiooni ja kolonisatsiooni ajaga.