Klímaváltozási jelenségek modellezése egy elméleti vízi ökoszisztémában = Modelling of the phenomena of climate change in a theoretical aquatic ecosystem

Napjainkra nyilvanvalova valt, hogy az emberi tevekenysegek befolyasolni tudjak a Fold időjarasi es eghajlati viszonyait, az atmoszfera kemiai osszetetelet. A szervetlen anyagok aramlasa es korforgasa a legkor es az okologiai rendszerek kozott folyamatosan fennall, igy az ember okozta hatasok erősen befolyasoljak az okoszisztemak műkodeset. Dinamikus vegetacios modellek es globalis klima-modellezes segitsegevel leirhatoak az Az okologiai jelensegek lehetseges elmeleti hatterenek jobb megalapozasa celjabol egy erősen leegyszerűsitett elmeleti modellszituacioban elemeztem a hőmersekleti klimamintazatok hatasat egy kompetitiv fajegyuttes produkcios es kozossegokologiai viszonyaira. A kiserletek lefolytatasahoz kidolgozott TEGM modell egy edesvizi, alga okoszisztemat ir le. Doktori munkam soran azt a celt tűztem ki, hogy az okologiai jelensegek lehetseges elmeleti hatterenek jobb megalapozasa celjabol egy erősen leegyszerűsitett elmeleti modellszituacioban elemezzuk a hőmersekleti klimamintazatok hatasat egy kompetitiv fajegyuttes produkcios es kozossegokologiai viszonyaira. A TEGM modellel vegzett szimulacio soran vizsgaltam az okoszisztema forraskihasznalasanak, produktivitasanak, diverzitasanak es adaptalodo kepessegenek alakulasat a kulonboző hőmersekleti fuggvenyek befolyasolo hatasa eseten: - konstans hőmerseklet eseten; - az egy even beluli szinuszos hőmersekleti ingadozas soran; - valos hőmersekleti adatsorok, illetve kulonboző joslasok adatainak felhasznalasaval. Szimulacios kiserleteim soran a magyarorszagi historikus hőmersekleti adatsorok generalta okoszisztema-osszeteteli eredmenyeket hasonlitottam ossze a kulonboző 2070-2100 időszakra josolt hőmersekleti adatsorok eredmenyeivel. A nagy klima-kozpontok (HC, MPI) globalis előrejelzeseiből regionalis illesztesekkel kapjuk a magyarorszagi teruleti eredmenyeket. Az ujabb regionalis előrejelzesek (HC adhfa es MPI 3009) egyertelműen az egyedszam csokkeneset jelzik előre az elmeleti okoszisztema vizsgalata soran. A klima valtozasaval nem csupan az evi atlaghőmersekletek novekedesevel szamolhatunk, hanem a valtozekonysaggal, a napi hőmersekletek nagyobb mertekű ingadozasaval (IPCC jelentes, 2007). A valtozekonysag vizsgalatara vegeztem olyan szimulacios kiserleteket, hogy adott valtozas (hőmersekleti impulzus, hőmerseklet ugras, allando hőmerseklet emelkedes es napok kozotti hőmersekleti ingadozasok megvaltozasa) hogyan befolyasolja a kialakult, uj egyensulyra kerulő elmeleti okoszisztema osszetetelet, diverzitasat. Eredmenykent azt kaptam, hogy a szűk hőmersekleti intervallumban szaporodo specialista fajok a konstans es lassan valtozo hőmersekleti trendek eseten dominans fajkent jelennek meg, de a hőmerseklet kismertekű ingadozasa eseten mar eltűnnek, elfogynak. Vagyis a diszturbancia novekedesevel a tag tűrőkepessegű fajok lesznek dominansak, a biodiverzitas le fog csokkenni. Az okoszisztemak a bioszfera szerves reszet kepezik, nagy szerepuk van az okologiai egyensuly kialakitasaban es fenntartasaban. A hőmersekleti anomaliakat tekintve nem csupan a hőmersekleti es egyeb kornyezeti viszonyok hatnak az okoszisztema osszetetelere, hanem a fotoszintetikus es respiracios ciklusokon keresztul a novenyek is hatnak a kornyezetukre, a szen-cikluson keresztul akar a hőmersekleti viszonyokra. A szimulacios kiserletek harmadik reszeben az elmeleti okoszisztema-klima kolcsonhatasait modelleztem, az okoszisztema szabalyozo hatasanak vizsgalatara. A biotikus visszacsatolasok eredmenyekent a globalis felmelegedes soran tovabbi hőmerseklet-emelkedes varhato a jovőben.