Comparison of lifestyles among mediterranean populations: eastern vs western

Introduccio: S'ha demostrat que la dieta mediterrania es beneficiosa en la prevencio i prognostic de malalties croniques. Els adults majors son el grup d'edat amb major incidencia de malalties croniques. L'estudi s’ha portat a terme a Espanya i el Liban, dos paisos mediterranis. Continguts de recerca: A Mallorca, s’ha investigat la composicio nutricional dels aliments consumits per 211 adults majors utilitzant dos recordatoris de 24h de dies no consecutius. La ingesta mitjana diaria de polifenols va ser de 332.7 mg/d. La ingesta de polifenols va ser mes elevada entre els bevedors d'alcohol, nivell educatiu elevat, ingressos elevats i persones fisicament actives. Els flavonoides van ser els polifenols mes ingerits. Les begudes alcoholiques van ser els principals contribuents a la ingesta total de polifenols, principalment el vi negre. La mitjana de consum diari de lipids va ser de 68.6 g/dia. El sexe, l'edat i el nivell educatiu van influir en la ingesta de lipids. MUFA van ser el tipus d’acid gras mes consumit, i "olis i llavors" va ser el grup alimentari amb major contribucio a la ingesta de lipids. No obstant aixo, la ingesta d'acids grassos no va complir amb les recomanacions per adults majors mediterranis. El calci, el coure, el magnesi i el ferro es van consumir en quantitats inferiors a les IDR. La ingesta de minerals s'hauria d'ajustar per complir amb les recomanacions. Moltes variables de mesura d'aptitud fisica es van correlacionar negativament amb els predictors de malaltia cardiovascular. L'aptitud fisica pot ser essencial en l'envelliment saludable. En total, el 36.8%, el 24.5% i el 0.3% dels participants tenien una puntuacio maxima de TUG inferior a 8-f, HGS maxim baix i sarcopenia, respectivament. La prevalenca d'aquests valors baixos varia segons les variables sociodemografiques i de composicio corporal. Al Liban, l'adhesio a la dieta mediterrania es va avaluar en 525 estudiants universitaris i 125 adults majors utilitzant MEDAS. Entre els estudiants universitaris, la mitjana de la puntuacio d’adherencia a un patro de dieta mediterrania va ser de 7.96. Els homes tenien un grau d’adherencia a la dieta mediterrania lleugerament superior a les dones. Els no fumadors tenien una puntuacio mes alta que els fumadors. El 59.05% de la mostra tenia una puntuacio inferior a l'adherencia adequada. El 0.7% de la voluntat de canviar de dieta depenia de la puntuacio d'adhesio a la dieta mediterrania i el 28.58% dels participants es preocupaven principalment per la seva salut. L'estratificacio del questionari va revelar una distribucio relativament alta de l'us de l'oli d'oliva en la cuina tot i que nomes el 50.3% consumia mes de 4 culleradetes diaries. El percentatge de participants que consumien aliments d’acord amb un patro de dieta mediterrania era superior al 50%, excepte pel vi i el peix. Es van trobar correlacions positives entre els diferents components de MEDAS. A mes, el percentatge de participants que tenien una puntuacio adequada era major en els no fumadors. Entre els adults majors, la puntuacio d’adhesio mitjana a un patro de dieta mediterrania va ser de 8.48. Els homes tenien una adherencia lleugerament superior a la dieta mediterrania que les dones. Els que treballaven tenien una major adhesio a la dieta mediterrania que els que no treballaven. El 52% de la mostra tenia una puntuacio per sobre de l'adherencia adequada. El percentatge de participants que consumien aliments d’acord amb un patro de dieta mediterrania era superior al 50%, excepte pel vi i el peix. Conclusio: Cal fer mes estudis en el futur per comparar el Liban amb Espanya i desenvolupar estrategies per augmentar l'adhesio a la dieta mediterrania al Liban per a una millor salut.