Ancient DNA: a multifunctional tool for resolving anthropological questions

En aquesta tesis hem analitzat diferents questions antropologiques usant l'ADN de poblacions antigues de Catalunya i Balears. Primer, hem intentat millorar la nostra metodologia aplicant un protocol diferent en l'estudi d'un jaciment que inesperadament havia proporcionat resultats escassos. Hem vist que sota algunes circumstancies el canvi del nostre protocol usant fenol-cloroform pel del kit QIAamp DNA investigator que usa l'afinitat de les particules de silica es positiu i millora significativament els resultats, encara que sembla que el metode optim pot variar en cada cas i que s'hauria de fer una valoracio especifica per decidir el protocol mes adequat. Seguidament, hem volgut anar fer l'analisi de les relacions intrapoblacionals en grups enterrats en comu per a examinar el paper de les families nuclears en l'antiguitat. Vam examinar una cova sepulcral amb multiples individus de Catalunya de finals de l'Edat del Bronze, i vam comprovar que la hipotesis que considerava als individus trobats en aquesta cova sepulcral catalana una familia nuclear era erronia. L'alta variabilitat de l'ADNmt dins del grup i el fet que l'unic haplogrup compartit (4 individus) fos infrequent en aquell moment en la regio, suggerien l'existencia d'un grup patrilocal amb la integracio de dones foranies i d'un possible parentiu entre alguns dels individus. Vam concloure que possiblement els llacos genetics no eren l'unic factor determinant en els grups de finals del Bronze contrastant amb la situacio de les families nuclears actuals en la societat Occidental, i que possiblement hi havia grups familiars estesos amb lligams culturals. Pel que fa a les poblacions Balears antigues, vam fer l'analisi de les seves relacions intra e interpoblacionals. En general la frequencia amb que presenten l'haplogrup H ha estat important almenys des de l'Edat del Ferro, amb l'excepcio de la necropolis de Son Real que presenta unes caracteristiques molt particulars. Aixo encaixa amb els valors alts de les poblacions contemporanies de l'Oest Mediterrani aixi com amb les actuals, amb l'excepcio de Menorca actual que pot estar influenciada per la colonitzacio anglesa durant el segle XVIII. Els nostres resultas en les necropolis menorquines van demostrar l'absencia de biaix respecte al sexe en els enterraments i suggerien un estil de vida diferent entre les poblacions que vivien en la zona plana i les que vivien en l'accidentada costa sud pel que fa a la reproduccio. A Mallorca vam provar l'us diferencial de les necropolis. Exceptuant Son Real, totes les necropolis Balears antigues semblen mostrar una dotacio d'haplogrups Europea homogenia, aixi que trobar aquestes diferencies evidencia el sentit de tractar individualment cada necropolis perque totes presenten les seves especificitats propies. El seu analisis haplotipic mostra que ja es troben dins de la variabilitat genetica Europea i mostren un pool genetic molt similar a la poblacio Catalana antiga, reafirmant les seves interaccions historiques documentades, i descarta una relacio directa entre els membres de les cultures Nuragica i Talaiotica pel que fa als llinatges femenins. Finalment, hem fet una primera aproximacio a les malalties que acompanyaven a aquestes poblacions estudiant una infeccio altament estesa com la caries. Estudiant el factor de virulencia dextranasa de l'agent cariogenic Streptococcus mutans hem pogut usar dades directes des de l'Edat del Bronze a l'actualitat per proposar que ha estat evolucionant neutralment almenys des de llavors i que una tensio de la pressio selectiva en aquest segment sembla l'explicacio mes plausible per entendre els seus canvis al llarg del temps.