Det massiva barnrummet: Teoretiska och empiriska studier av leksaker

I avhandlingen med ovan namnda titel aterfinns tre rapporter som var och en pa olika satt behandlar fragor om hur man kan beskriva och tolka den massiva varld av saker som omger dagens barns, bade i hemmet och pa forskolan. Utgangspunkten ar att leksaker ses som tecken i kommunikativa processer. Det innebar bland annat att man kan se pa leksaker som barare av information om varlden, som gors tillganglig for barn genom de leksaker som vuxna producerar och konsumerar. I avhandlingens forsta rapport utvecklas ett klassificeringssystem som skall kunna anvandas for att identifiera vilka omraden i varlden utanfor leksakerna, t ex privata och offentliga verksamhetssfarer, manniskan sjalv, och naturen, som blir betecknade i barns leksaker. Klassificeringen innehaller 28 klasser for VAD en leksak kan forestalla och beteckna, t ex Vilda djur, Vaxter, Yrkesredskap, Yrkesmiljoer, Transportmedel, Verktyg, Hushallsredskap, Klader, Idrottsredskap. Klassificeringen innehaller ocksa fyra klasser for HUR en leksak forestaller det som den forestaller. Antingen ar en leksak Original (Da ar den egentligen inte forestallande utan vad vi har valt att benamna den ursprunglig, t ex hopprep, kortlek, snurra. Ar leksaken forestallande klassificeras den som Kopia, vilket star for relativt naturtrogna avbildningar, Forenklad, vilket avser leksaker som i schematisk form forestaller nagot i varlden, eller Forandrad, vilket avser leksaker som forestaller nagot men som ocksa har form eller detaljer som ar forknippade med andra foreteelser an det som leksaken huvudsakligen forestaller, t ex en telefon med ogon. I avhandlingens forsta rapport redovisas ocksa en kartlaggning av leksaker hos 152 barn i Halmstad kommun. Kartlaggningen baseras pa det tidigare utvecklade klassificeringssystemet. Kartlaggningen har visat att barnen i genomsnitt hade 536, 6 leksaker i sina rum (da har olika system av leksaker, mangdvaror, sallskapsspel, pussel m fl registrerats som en leksak oavsett antalet delar). Det primara syftet med kartlaggningen har dock inte varit att studera antalet leksaker hos barn, utan hur de leksaker man faktiskt har, fordelar sig pa klassificeringens olika omraden. Kartlaggningen har bland annat visat att vissa delar av varlden utanfor leksakerna blir relativt frekvent betecknade genom de leksaker barnen har i sina rum, t ex olika redskap inom en privat verksamhetssfar, t ex Hushallsredskap, Verktyg, Klader. Ett omrade som blir relativt lite representerat ar Yrkessfaren, innehallande redskap och miljoer inom saval varu- som tjansteproduktion. De flesta (44 %) av barnens leksaker har bedomts vara relativt naturtrogna avbildningar (kopia) av foremal och andra fysiska foreteelser. En nagot mindre andel var original (34 %). Bland ovriga leksaker var 16 % forenklade och 6 % forandrade avbildningar. I avhandlingens andra rapport redovisas en analys av konsskillnader i leksaksinnehaven. Har presenteras ocksa tidigare nationell och internationell forskning om konsskillnader i barns leksaksinnehav, leksakspreferenser i experimentella studier och i barns onskebrev till tomten. De monster som aterfanns i flickornas och pojkarnas leksaksinnehav foljer delvis en traditionell uppdelning mellan kvinnor och man i samhallet. Flickorna i studien hade fler leksaker som betecknar en inre, privat verksamhetssfar medan pojkarna hade fler leksaker inom yrkessfaren. A andra sidan identifierades ocksa skillnader som inte kan betraktas som traditionella. Pojkarna i studien hade fler leksaker som forestaller manniskor an vad flickorna hade. Da Sverige uppfattas som ett mindre konsstereotypt samhalle an manga andra lander var hypotesen att de svenska barnens leksaksinnehav skulle vara mindre konsstereotypa an de som identifierats i andra lander. Hypotesen kunde inte bekraftas utifran de data som samlats in i kartlaggningen i Halmstad. Snarare fanns det tendenser till det omvanda, dvs. att det fanns storre skillnader mellan flickor och pojkar an vad tidigare studier internationellt har visat. Avhandlingens tredje rapport bygger pa att klassificeringssystemet som utvecklades i del 1 har anvants for att omklassificera data som tagits fram i samband med tidigare studier om leksaksinnehav i svensk barnomsorg. Resultatet av omklassificeringen visar att de flesta leksakerna pa forskolor betecknar sekundara verksamheter, i mindre omfattning primara verksamheter, manskliga gestalter och omradet natur. De flesta leksakerna karaktariseras ocksa av att de gar att anvanda; man kan mala med kritorna, spela med instrumenten osv. I rapporten presenteras en analys av vilka tankbara betydelser som leksaker pa forskolorna erbjuder. Analysen tar stod i en utvecklad diskussion kring semiotik dar alternativa synsatt provas i syfte att utveckla redskap for att analysera leksakerna i relation till den kontextuella inramning de befinner sig i, forskolan som en socialt och ideologiskt ordnad institution i samhallet. I maldokument for forskolan har dominerande normer och varderingar inom forskolans verksamhet identifierats. Maldokumenten antyder en betoning pa lek samt larande vilket har utgjort underlaget for en diskussion kring hur leksakerna pa forskolorna i vissa avseenden framtrader mer som laromedel an som leksaker.