Logistik i samband med transport till slakt

Slakteribranschen i Sverige har problem med lonsamheten samtidigt som myndigheter och samhalle staller hoga krav pa transportsystemet betraffande djurvalfard och miljoprestanda. Transporter av djur fran gard till slakt sker ofta pa ett icke optimalt satt, ur saval transportekonomisk synvinkel som ur ett djurvalfardsperspektiv. Detta leder bland annat till manga overnattande djur pa slakteri. Tidigare forskning pekar pa att djurtransporter kan innebara en stor belastning pa djuren vilken da kan fa allvarliga foljder for djurvalfarden. Syftet med denna forstudie har varit att, i smaskalig slakt, studera forutsattningarna for att kunna forbattra effektiviteten i slakttransporterna, minska miljopaverkan av dessa samt forbattra villkoren for djuren under transport i anslutning till slakt. Forstudien har utforts genom en kartlaggning av slaktdjursleveranser via en fallstudie, vilken har foljts av en analys med avseende pa djurvalfard samt simulering och optimering av transporterna varefter miljoberakningar av transporterna utforts. Ur fallstudien kan konstateras att antalet transportorer per slakteri ar relativt fa och att det redan idag finns en koncentration av antalet transporter till ett fatal som utfor merparten av uppdragen. Det kan ocksa konstateras att det for not sker ett stort antal hamtningar av enstaka djur. Detta ar inte fallet pa svinsidan, vilket forklaras av olika forutsattningar for uppfodning. Transportstudierna visar att hanteringstiderna vid hamtning i allmanhet ar korta och att aven restiderna i allmanhet ar korta. Ibland forekommer dock langa transporttider nar djur hamtas vid manga gardar pa samma runda. Uppstallningstiden varierar mycket och blandning av djur ar ofta forekommande. Andelen overnattande djur ar betydande pa saval det medelstora som det lilla slakteriet som ingatt i studien. Transportsimuleringarna och den ruttoptimering som utforts visar att det finns stor potential att minska den totala korstrackan vilket aven skulle medfora en betydligt lagre miljobelastning. Korstrackan for varje runda okar dock, men inte i lika stor grad som den totala minskar. Studierna visar ocksa pa mojligheten att anvanda ruttoptimering for att na uppstallda mal om minskad overnattning, kortare transporter och minskad miljobelastning. Berakningarna av miljoeffekterna visar pa stor potential att minska utslappen. CO2 minskar i relation till minskad korstracka varfor det som ar effektivast ur foretagssynvinkel aven minskar miljobelastningen. For att ytterliggare minska utslappen av halsovadliga emissioner (NOx, HC och partiklar) ar det framforallt utbyte av fordonsflottan som far storst effekt. Detta ar pa gang i den takt fordonen byts ut da de nya fordonen uppfyller de nya kraven. Ett satt att oka pa takten ar antingen med subventioner eller med krav pa samma satt som for fordon i ovriga branscher. Studierna av attityderna till forandring visar att; * man tror att en tidigarelagd upphamtning av djur pa morgonen vore positivt for djurvalfarden genom att man da kan undvika overnattning av djur pa slakteriet, * leverantorerna tror att djurvalfarden forbattras med mojlighet till smaskalig slakt i mobila slakterier, * man ar positiv till en indelning av upptagningsomraden sa att en akare tilldelas alla upphamtningar i ett omrade oavsett mottagande slakteri, * man menar att utlastningsutrymme for djurupphamtningar vore positivt for bade djurvalfard och arbetssituation, * man ar negativ till att fler transportorer tilldelas samma upptagningsomrade for okad flexibilitet. Med utgangspunkt i resultaten fran pilotstudien kan konstateras att mojligheterna till en forbattrad djuromsorg med farre hamtningar per runda och en minskad andel overnattande djur ar goda genom att optimerade transportsystem anvands som ocksa har en god potential att ge en minskad miljobelastning och tydligt minskade transportkostnader