Målstyrning i byggprocessen genom val av genomförande-, ersättnings- och samverkansformer

Byggsektorn utgor en mycket viktig del av den svenska samhallsekonomin genom dess primara uppgift att tillgodose samhallets behov av lokaliteter och infrastruktur bland annat for boende, arbete, fritid, utbildning och kommunikationer. Det arliga behovet av nya byggnadsverk samt underhall och reparationer av befintliga uppgar till ca 10% av Sveriges BNP samt sysselsatter ca 10% av rikets arbetskraft. Att detta gors pa ett effektivt satt ar en viktig samhallsekonomisk fragestallning. Under de senaste aren har byggsektorn varit i fokus for stor massmedial uppmarksamhet till foljd av intraffade skadefall, ogynnsam kostnadsutveckling samt aven fall av otillborlig konkurrens. Byggsektorns negativa utveckling har ocksa foranlett tillsattandet av statliga utredningar for att kartlagga problemkomplexet. De senaste representeras framst av Byggnadskostnadsdelegation (SOU 2000:44) samt Byggkommissionen (SOU 2002:115). Det som framst kommer fram i dessa ar att det skett stora strukturforandringar inom byggsektorn som forandrat maktpositionerna bland sektorns aktorer och att konkurrenslaget forsamrats ur kundperspektiv. Byggsektorns effektivitetsutveckling har darmed paverkats negativt, vilket paverkar prisutvecklingen for sektorns produkter pa ett ogynnsamt satt. Byggherrarna, som har en central roll bland byggprocessens aktorer har i manga fall fatt minskat inflytande over och en forandrad roll i processupplagg och det rader en informationsasymmetri mellan processens aktorer. En annan starkt bidragande orsak till forevarande problem inom byggsektorn ar att samhallsutvecklingen kraver en utvecklad och effektivare byggprocess for att hantera en forandrad omvarldsbild. Krav foreligger allt oftare pa kortare ledtider vid projektgenomforande trots att de yttre kraven genom olika regelverk okat och att produkterna aven ofta blivit utformningsmassigt mer komplexa. For en effektivare styrning av byggprocessen behovs utveckling av upphandlings- och samverkansmodeller som ger byggherrarna storre mojlighet till att etablera och medverka i malstyrningsprocesser. I denna forskning har gjorts en jamforande studie av tillverkningsindustrins processmodeller for effektiv och flexibel produktion enligt den teoribild som utvecklats framst inom bilindustrin. Denna visar att delar av dessa processmodeller i dagslaget har jamforbara applikationer inom byggsektorn inom ramen for nyutvecklade upphandlings- och samverkansmodeller. Inom ramen for detta forskningsprojekt har ocksa genomforts en undersokning av professionella byggherrars installning till att anvanda nyutvecklade upphandlings- och samverkansmodeller. Det visar sig att byggherrarna i allmanhet har god kunskap om drivkrafterna i olika modeller och hur dessa lampligen appliceras vid upphandling i olika beslutsmiljoer. Studien ger indikationer om att valet av genomforandeform i hog grad beror av hur byggherren ur ett individperspektiv vill fordela ansvaret over projektering och konstruktion. Valen av ersattnings- och samverkansformer i olika beslutsmiljoer indikerar att byggherren vid en besvarande konkurrenssituation pa marknaden, tidsbrist i projektgenomforande och vid risk for sena programforandringar i hog grad forordar transparenta ersattningsformer samt samverkan i partnerskap. Det senare galler ocksa ifall byggherren av strategiska skal aktivt vill medverka i en effektiviseringsprocess.