Az egészségnyereség elosztásának társadalmi szempontjai = Societal Aspects of the Distribution of Health Gains

A kozgazdasagtan egyik alaptetelekent foghato fel a gazdasagi javak szűkossege: a tarsadalmi igenyeknek csak egy reszet lehet kielegiteni. Az egeszsegugyi forraselosztasi folyamatban is egyre nagyobb a jelentősege a gazdasagossagi kerdeseknek, es az egeszsegpolitika harom alapvető szempontja mellett – biztonsagossag, hatasossag es minőseg – megjelent a koltseg-hatekonysagi szempont is. A gyakorlat azonban azt mutatja, hogy a tarsadalmi ertekitelet sokszor ellene szol, korlatozza a kozgazdasagi gondolkodas kozponti felteveset, a hasznossagmaximalizalason alapulo valasztast, es a szakmapolitikai dontesek sokszor nincsenek osszhangban a koltseg-hatekonysagi eredmenyekkel. Ennek egyik lehetseges magyarazata, hogy az egeszseg-gazdasagtani elemzesek normativ alapja az egeszsegnyereseg maximalizalasa, es az egeszsegnyereseg tarsadalmi megoszlasat nem veszik figyelembe. Az egeszsegnyereseg tarsadalmi elosztasanak sok szempontjat sikerult azonositani; ilyen szempont lehet pl. a beteg eletkora, eletstilusa, tarsadalmi szerepe, a betegseg sulyossaga. Habar ezeket a szempontokat szamos kulfoldi tanulmany vizsgalta, tovabbra is nagy a bizonytalansag az egyes szempontok iranti preferenciak iranyat, erősseget illetően. A disszertacio az egeszsegnyereseg elosztasanak tarsadalmi szempontjaival foglalkozik. Első celkitűzese, hogy a szakirodalom attekintesevel bemutassa, hogy melyek azok a tarsadalmi ertekek, meltanyossagi szempontok, amelyek fontosak lehetnek az egeszsegnyereseg egyenek (betegek) kozotti elosztasaban. Masik celkitűzese ket, magyar orvosok koreben vegzett kutatas eredmenyeinek ismertetese. (Az orvosok preferenciait, velemenyet fontos megismerni, mivel az egeszsegugyi ellatorendszerben a betegekkel kapcsolatos donteseket vegső soron ők hozzak meg.) Mindket vizsgalat – elterő modszertannal – az alabbi alapkerdesre keresi a valaszt: "Magyar orvosok megitelese szerint, az egeszseg egyenek (betegek) kozotti elosztasat milyen tarsadalmi szempontoknak kellene befolyasolnia? " Az első kutatasra magyar haziorvosok koreben kerult sor, es egyes betegjellemzők es betegsegjellemzők - mint rangsorolasi szempontok - iranti preferenciakat vizsgalt. A kutatas az un. diszkret valasztasi kiserlettel tortent, amely a feltart preferenciak megismeresere alkalmas es kozgazdasagilag az egyik legmegalapozottabb valasztason alapulo technikanak tekinthető. A masodik vizsgalat egy nemzetkozi kutatashoz, az EuroVaQ projekthez kapcsolodott, amely azt kivanta megismerni, hogy az egeszsegpolitikai donteshozok es az altalanos lakossag tagjai milyen szempontokat (pl. beteg eletkora, jovedelmi helyzete, csaladi allapota) tartanak fontosnak az egeszseg betegek kozotti elosztasanal. A disszertacioban szereplő kutatas egy masik valaszadoi csoport, a gyakorlo orvosok velemenyet kivanta megismerni. A masodik vizsgalatra az un. Q-modszerrel kerult sor, amely egy adott temaval kapcsolatos szemelyes attitűdok, velemenyek, ertekiteletetek, stb. megismeresere szolgal. Az első vizsgalat szerint – ceteris paribus - a haziorvosok a legfiatalabb betegeket reszesitettek előnyben, es azoknak a betegsegeknek a kezeleset, amelyek jobban rontjak a betegek egeszseggel kapcsolatos eletminőseget. A betegseg mortalitasanak novekedesevel erősodott a betegseg kezelese iranti preferencia. A haziorvosok inkabb valasztottak azokat a betegeket, akiknek nem volt tarsbetegseguk, es azokat, akiknel teljes mertekben helyre lehetett allitani a megbetegedes előtti, eredeti egeszsegi allapotot. A masodik vizsgalat eredmenye szerint a gyakorlo orvosok hasonloan velekedtek arrol, hogy az egeszsegugyi ellatasok betegek kozotti elosztasanak a legfontosabb szempontja az eletmentes elsőbbsege, hogy a betegsegmegelőzesnek elsőbbseget kellene kapnia mas beavatkozasokkal szemben, es hogy az egeszsegugyi ellatasokhoz valo hozzaferest a szuksegleteknek kellene vezerelnie. Ezeken az alapvető, a gyogyitas alapelveit tukroző szempontokon tulmenően azonban velemenykulonbsegek voltak a tekintetben, hogy melyik tarsadalmi szempontoknak kellene befolyasolnia a betegek rangsorolasat. A temaval kapcsolatban tovabbi kutatasi iranyt jelolhet ki mas valaszadoi csoportok, pl. az altalanos lakossag, egeszsegpolitikai donteshozok velemenyenek megismerese, illetve a kulonfele tarsadalmi szempontok meg szelesebb korben valo vizsgalata. Nemzetkozi tapasztalatok szerint, hasonlo jellegű kutatasok, es az eredmenyek alapjan megfogalmazott ajanlasok, iranyelvek hozzajarulhatnanak a kozpolitikai donteshozatal atlathatosagahoz, elfogadottsagahoz. Az egeszsegugyi teruleten vegzett preferenciavizsgalatok pedig mas kerdesekben, pl. konkret egeszsegugyi ellatasok megszervezesenel is jo tampontot nyujthatnanak. Fel lehetne merni peldaul, hogy egyes egeszsegugyi ellatasok megszervezesevel milyen szempontokat tartananak fontosnak azok a lakosok vagy betegek, akik a szolgaltatast igenybe veszik, es ez elősegithetne a betegek igenyeihez jobban alkalmazkodo egeszsegugyi ellatorendszer kialakitasat.