Skolans kommunalisering och de professionellas frirum

SammanfattningI enlighet med studiens uppdragsbeskrivning uppmarksammas foljande fragestallningar i denna rapport: (1) Vilka konsekvenser i fraga om pro­fessionellt frirum har skolans kommunalisering oppnat for fran 1990-ta­let och fram till dagslaget, och (2) har frirummet under denna tidsperiod anvants av de professionella for sjalvstandiga handlingar, och i sa fall hur? I rapporten behandlas larares och skolledares yrkesutovande under tidspe­rioden fran skolans kommunalisering i borjan av 1990-talet till dagslaget (2013) i ett institutionellt perspektiv. Frirum ar alltsa rapportens nyckelbe­grepp, och givet detta tonar den s.k. frirumsteorin fram som en i samman­hanget adekvat analysram.Fragan om frirum och professionell frirumsanvandning behandlas un­der tre tidsperioder. Den skolinstitution som utvecklades under efterkrigs­tiden fram till 1980-talets slut benamns som i huvudsak centraliserad och regelstyrd, och medgav ett professionellt frirum som for larares del i hu­vudsak var koncentrerat till klassrumsarbete. Den kommunaliserade skola som in-fordes i borjan av 1990-talet innebar en decentraliseringslinje som i sin tur oppnade for en marknadslinje. Med en samlingsbeteckning kan 1990-talets skolinstitution karaktariseras som malstyrd och decentraliserad. Intentionerna bakom decentraliseringslinjen var bl.a. att fri-rummet for skolans professionella skulle vidgas till att i princip omfatta skolverksam­het i alla dess operativa aspekter. I marknadslinjen betonades varden som valfrihet och konkurrens, och en vasentlig vikt lades har vid foraldrars och elevers fria skolval. 2000-talets skolinstitution praglas av centraliserad resul­tatstyrning, vilket star for att inom kommunaliseringens, valfrihetens och det fria skolvalets ramar har staten infort en successivt alltmer finmaskig kontrollapparat. Skolinspektionen tonar fram som det framsta uttrycket for denna skolinstitutionella struktur, och inspektionens 2000-tals histo­ria praglas av en gradvis skarpning av kontrollens utovande och mojliga sanktionsatgarder for att korrigera skolverksamheter som inte bedoms halla mattet. Ord som kvalitetsgranskning och kvalitetsarbete ar nyckel­begrepp i detta sammanhang. Allmant uttryckt innebar en mer utbyggd kontrollapparat att det formella frirummet for larares och skolledares egna och sjalvstandiga handlingar minskar. De tre namnda institutionella strukturerna vilar officiellt sett pa begreppet likvardighet, men detta be­grepp har tillskrivits olika inneborder som kan forstas i ljuset av respektive institutionell struktur.Att frirummet formellt sett okade under 1990-talets decentralisering, och minskade under 2000-talet till foljd av utbyggnaden av den statliga kontrollapparaten, sager emellertid inte sarskilt mycket om de professio­nellas faktiska frirumsanvandning. Att det over tid existerat – och fortfa­rande existerar – varierande art och grad av frirum for skolprofessionella handlingar innebar emellertid inte att det faktiskt anvands av skolans yrkesgrupper for egna och sjalv-standiga handlingar. Med hanvisning till forskning, utvecklingsarbeten och annan empiri argumenteras i rapporten for att utvecklingsarbeten som syftat till utokad frirumsanvandning ofta utmynnat i intressemotsattningar mellan olika professionella aktorer sna­rare an kvalitetshojande verksamhet. Rapporten visar aven att 1990-ta­lets decentralisering, som var tankt att ge utrymme for en professionell frirumsanvandning som for larares del strackte sig utover sjalva klass­rumsarbetet, inte sallan stannade pa kommunal skolpolitisk och forvalt­ningsniva, och darmed i begransad omfattning paverkade skolornas reella vardagsarbete. Rapporten visar vidare att aven i dagens centraliserade och resultatstyrda skolinstitution existerar ett frirum som uppmarksammar larares klassrumsarbete och rektorers resultat- och verksamhetsansvar, men som ocksa lyfter fram skolors kollektiva professionella ansvar for var­dagsarbetet.Rapporten har av avgransningsskal ett huvudsakligt fokus pa grund­skolan, men de principiella slutsatserna galler aven i allt vasentligt aven for gymnasieskolan.