Fever in infants below 2 months of age: clinical management and outcome

Popularvetenskaplig sammanfattning Feber hos barn under 2 manaders alder: klinisk handlaggning och utfall Michelle B. Smith Handledare: Kristina Elfving, barnlakare. Feber ar en utav de vanligaste anledningarna till att smabarn besoker akutmottagningen. Rekommendationer fran BVC och annan vardpersonal ser ut pa detta satt da spadbarn har en hog risk for svara bakteriella infektioner, ett begrepp som innefattar potentiellt livshotande tillstand. Detta innefattar bland annat sjukdomar dar daliga bakterier till exempel har tagit sig till hinnorna som omger hjarnan, till njurarna eller att de gar att hitta i blodet och darmed gor oss sjuka. Lakare har idag en stor utmaning i att urskilja dessa sjuka barn och bestamma vilka som ar sakra att skicka hem utan fler undersokningar och vilka som bor genomga fler tester. Svarigheten i att ta emot dessa barn ligger i att barnen inte alltid visar upp typiska tecken eller visar valdigt vaga sadana trots allvarlig sjukdom. For att underlatta denna utmaning finns det diverse riktlinjer som lakarna kan folja. Vissa rekommenderar ryggvatskeprov och antibiotikabehandling medan andra riktlinjer ser att barn som ej uppvisar avvikelser pa blodprover eller fysisk undersokning bor skickas hem utan antibiotika men med uppfoljning samt rad till foraldrarna. Aven fast det finns olika riktlinjer som ska underlatta for lakarna sa foljs dem inte i de flesta fall. Trotts det har det inte varit nagot storre antal ”missade” barn med dessa allvarliga tillstand vilket har lett till att riktlinjerna har borjat ifragasattas. Vart syfte med denna studie var darfor att undersoka handlaggningen och diagnoserna hos spadbarn med feber under tva manaders alder vid Goteborgs barnakut. Studien bestod av 625 spadbarn med sokorsak feber som besokt barnakuten mellan 1 januari 2015 och 31 december 2017. Faktorer som undersoktes var bland annat: alder, temperatur, prover, inlaggningsfrekvens, antibiotikabehandling, diagnos och om det skedde nagot aterbesok samt resultatet av detta. Analyser genomfordes bade genom att jamfora handlaggning mellan barn i 0-30- samt 31-60 dagars alder samt de med slutdiagnos svar bakteriell infektion mot de med andra diagnoser. Av de 625 inkluderade barnen sa lades 48% in pa avdelning och 29% fick antibiotika efter forsta besoket pa akuten. 14% av hela gruppen genomgick ett ryggvatskeprov, motsvarande siffra i den yngre gruppen var 28%. 11% hade en svar bakteriell infektion, vanligast var infektion i njurarna som stod for 79% av dessa. Vi sag ocksa betydande skillnader i genomforda undersokningar mellan de yngre och de aldre barnen i bade provtagning, inlaggningar och antibiotikabehandling. Slutsatsen av denna studie ar att lakarna vid barnakuten i Goteborg foljer de internationella riktlinjerna med viss modifikation. Ocksa att de handlagger spadbarn med feber pa ett sadant satt som anda gor att de svara infektionerna upptacks och att barnen far ratt behandling. En annan sak var aven att det genomfors betydligt farre ryggvatskeprov samt att Goteborgs barnakut har en lagre frekvens av antibiotikabehandling jamfort med annan internationell barnakutsjukvard.