Knowledge of Antibiotic Resistance and Treatment of Childhood Respiratory Tract Infections among Mothers in Moshi, Tanzania

Antibiotika ar lakemedel som bekampar eller dodar bakterier. Darav anvands olika typer av antibiotika till att behandla infektioner som ar orsakade av bakterier. Antibiotikaresistens innebar att bakterier genomgar genetiska forandringar och utvecklar en motstandskraft mot antibiotika. Tidigare botbara sjukdomar kan darmed vara svara, eller rent utav omojliga, att behandla nar bakterier blivit resistenta och inte langre ar kansliga mot den tidigare verksamma antibiotikan. Bristande kunskap samt felaktig anvandning av dessa lakemedel star i direkt relation till utvecklingen av antibiotikaresistens. Luftvagsinfektioner ar bland de mest vanliga tillstanden som behandlas med antibiotika, och lunginflammation ar den sjukdom som orsakar flest dodsfall bland barn i varlden. Pa grund av antibiotikaresistensen riskerar manga infektioner, daribland lunginflammation, att inte svara pa tidigare botande behandling. Studier i Tanzania har visat pa bristfalliga kunskaper bland allmanheten om antibiotika och antibiotikaresistens, hur och nar dessa lakemedel ska anvandas samt att resistenta bakterier ar utbredda i samhallet. Antibiotikaresistens ar idag ett stort hot mot den globala halsan, da det leder till okad dodlighet, forlangda vardtider och hogre sjukvardskostnader. God kunskap inom amnet samt rationell anvandning av antibiotika spelar en avgorande roll for att kunna bromsa utvecklingen av antibiotikaresistens. Syftet med denna studie var att undersoka smabarnsmodrars kunskaper om antibiotikabehandling vid luftvagsinfektioner hos barn under fem ar, samt deras kunskaper om antibiotikaresistens. Till syftet horde aven att kartlagga vilka orsaker som leder till overkonsumtion av antibiotika och om det fanns nagon skillnad i kunskap om antibiotika mellan olika utbildningsnivaer. Malsattningen med projektet var dessutom att belysa problematiken kring antibiotikaresistens samt oka kunskaperna hos befolkningen inom detta omrade. For att uppfylla ovannamnda syften genomfordes en tvarsnittsstudie under mars och april manad, 2019, pa sjukhuset ”Kilimanjaro Christian Medical Centre” i Moshi, Tanzania. Med hjalp av ett frageformular intervjuades totalt 182 mammor om deras kunskaper om antibiotika och antibiotikaresistens. Resultaten visade att nastan alla mammor som var inkluderade i studien (96%) hade hort talas om antibiotika. En majoritet av dessa (72%) trodde helt korrekt att lunginflammation skulle behandlas med antibiotika, men manga (63%) trodde aven att tillstand som forkylning och influensa skulle behandlas pa samma satt, vilket inte stammer. Vidare hade merparten av deltagarna kannedom om att amoxicillin var en typ av antibiotika, men endast omkring halften visste att penicillin var en annan sort av antibiotika. En femtedel trodde dessutom att det smartstillande och febernedsattande lakemedlet paracetamol var ett antibiotikum. Huvuddelen av alla inkluderade mammor (84%) var bekanta med lakemedelsresistens och runt halften (57%) hade hort talas om begreppet antibiotikaresistens. Resultaten visade aven pa att hog socio-ekonomisk status hade ett samband med battre kunskap om antibiotika och antibiotikaresistens. Modrar med universitetsutbildning visade sig veta mer om antibiotika och lakemedelsresistens jamfort med modrar med lag utbildning. Sammanfattningsvis, visade denna studie pa bristande kunskaper om antibiotika och antibiotikaresistens. Missuppfattningar om vad antibiotika ar samt hur och nar det ska anvandas, existerade hos flertalet deltagare i studien Detta innebar att insatser i utbildningssyfte av den allmanna befolkningen skulle kunna oka forstaelsen om