Whole crop barley silage and grass silage harvested at different stages of maturity

I Sverige anvands grasensilage och helsadesensilage fran bland annat korn som vinterfoder i kottproduktion av bade notkreatur och lamm. Korn kan sas som skyddsgroda nar vallar skall anlaggas och att skorda kornet som helsadsensilage istallet for vid troskmognad far vallen mer ljus samtidigt som det blir vallskord redan det forsta aret. Bade grasensilage och helsadesensilage av korn kan skordas vid olika mognadstadier for att mota olika behov hos idisslare. Tidig skord ger hog smaltbarhet medan senare skord ger hogre avkastning av torrsubstans. Syftet med studien var att ta fram fodervarderingsegenskaper genom att undersoka foderintag, sortering, in vivo smaltbarhet och proteinutnyttjande av kornhelsadesensilage och grasensilage skordat vid olika skordetidpunkter och utfodrat med eller utan tillskott av protein till kastrerade baggar. In vivo smaltbarhetsvarden kan overforas och anvandas vid foderstatsberakningar aven for andra idisslare. I studien anvandes tva grasensilage skordade tidigt (31 maj) och sent (17 juni) i forsta skord och tva ensilage av kornhelsad skordade vid axgang (30 juni) repsektive mjolkmognad (18 juli). Atta kastrerade baggar delades in i en duplicerad 4x4 romersk kvadrat med fyra baggar och fyra perioder i varje kvadrat. Rapsmjol gavs som proteintillskott till den ena gruppen. Efter fyra perioder hade alla baggar utfodrats med alla fyra olika ensilagen. Under forsoket registrerades kontinuerligt levande vikt, hull och foderintag. Under de fyra sista dagarna i varje period samlades prover in av foder, foderrester, track och urin. Ensilagens naringsinnehall och hygieniska kvalitet, naringsinnehall i tracken och innehall av kvaveforeningar i urinen analyserades med PROC MIXED of SAS (ver. 9.3). Konsumtion av torrsubstans (ts) i % av levandevikten var hogst for det tidigt skordade kornhelsaden (P < 0,001). Det tidigt skordade grasensilaget hade det hogsta intaget av raprotein men det lagsta intaget av neutral detergent fibre (NDF : P < 0,001). Det fanns inga skillnader mellan konsumtion av ts mellan det tidiga och det sena grasensilaget vilket visar att innehallet av NDF i ensilaget inte paverkade konsumtionen av ts hos hamlar med underhallsbehov. Sortering for foderdelar med lagre NDF innehall forekom for alla foder utom det tidigt skordade grasensilaget (P < 0,001). Foderstaten med det tidigt skordade grasensilaget hade hogst smaltbarhet av organisk substans, raprotein och fiber (P < 0,001). In vivo smaltbarhet av organisk substans, raprotein och fiber minskade vid senare mognadsstadier for bade helsadesensilage och grasensilage (P < 0,001). Det hogsta raproteinintaget samt den hogsta utsondringen av totalkvave och ureakvave noterades for foderstaten med det tidigt skordade grasensilaget (P < 0,001). Proteinupptaget uttryckt i % av kvaveintaget tenderade att bli hogre for hamlar som utfodrades med helsadesensilage jamfort med hamlar som utfodrades med det tidigt skorade grasensilaget men det var ingen skillnad jamfort med det sent skordade grasensilaget (P = 0,071). Nar rapsmjol tillsattes foderstaten okade utsondringen av kvave i urinen och proteinupptaget uttryckt i % av kvaveintaget minskade i genomsnitt over ensilagen (P < 0,05). Foderintag, in vivo smaltbarhet och proteinutnyttjande paverkas av fysiska och naringsmassiga egenskaper hos bade grasensilage och helsadesensilage skordade vid olika mognadsstadier. Genom att kombinera grovfoder fran olika mognadsstadier med ratt niva av kraftfoder i foderstaten sa kan proteinutnyttjandet oka vilket ar till fordel for den omgivande miljon.