Elderly people's perceptions about care and the use of assistive technology services (ATS)

Det finns ett flertal uttryck som beskriver anvandandet av informations- och kommunikationsteknologiska hjalpmedel men det som genomgaende anvants i denna licentiatuppsats ar ATS. Ett uttryck som vi anser val beskriver olika teknologiska hjalpmedel. Darfor kommer ATS aven att anvandas i den svenska sammanfattningen. Varderingar inom god vard av aldre har forandrats och utvecklats under det senaste arhundradet i takt med sociopolitiska forandringar. God vard handlar om vardig vard dar grundlaggande begrepp som vardighet utgor basen for hur varden skall utformas. Vardighet innebar att manniskan har en absolut vardighet och oberoende pa vilket satt eller var varden ges bor detta vara ett signum for varden. Vard av aldre pa institution har alltmer ersatts av vard i hemmet. Detta underlattas till stor del av att ATS alltmer anvands for att stodja och underlatta boende i hemmet. Forskning som beskriver varderingar om god vard finns men eftersom varderingarna forandras over tid ar det av stort varde att kontinuerligt kartlagga dessa varderingar. Det overgripande syftet med denna licentiatuppsats var att beskriva aldre personers forestallningar om god vard och anvandande av ATS i handelse av vard. Licentiatuppsatsen bestar av tva delstudier, delstudie I vars syfte var att beskriva aldre personers forstallning av god vard och delstudie II, vars syfte var att beskriva aldre personers forestallning om anvandande av ATS i vard. I studierna ingar tolv par. Kriterier for att kunna delta i studierna var att alla deltagarna var > 70 ar, etablerad pensionar, sammanboende i minst 5 ar och inte nagon form av teknisk support som exempelvis alarm eller annat beviljat bistand. Den yngsta var 70 ar och den aldste deltagaren var 83 ar. Kvalitativa individuella forskningsintervjuer har anvants som datainsamlingsmetod. For att fa fram deltagarnas forestallningar om god vard och anvandande av ATS anvandes en vinjett med olika scenarier som alltmer komplicerades. Fragorna stalldes utifran tva olika perspektiv, eget perspektiv och partnerns perspektiv. Deltagarna ombads reflektera over dessa scenarier och besvara de fragor som foljde. Intervjuerna spelades in pa band och skrevs darefter ut ordagrant. Utifran syftet anvandes en kvalitativ tematisk innehallsanalys for att analysera intervjuerna. Resultatet visar att varderingarna forandras beroende vilken livssituation man befinner sig i. Sa lange som informanterna sjalv kunde bestamma over sitt liv, hade kontroll over tillvaron beskrevs hemmet som en sjalvklarhet att bo kvar i aven om man var i behov av viss assistans for att klara den personliga hygienen. En mycket viktig forutsattning var ocksa att det fanns en frisk partner i hemmet. Tillsammans med partner uttryckte informanterna att det fanns mojlighet att klara av ovantade, nya situationer. Tilliten till den langvariga relationen utgjorde den sjalvklara bas dar yttre omstandigheter som sjukdomar och aldrande kunde hanteras och uthardas. Nar deltagarna reflekterade over att vara totalt beroende av vard andrades deras forestallning om att favard i hemmet. Av hansyn till partners halsa och ratt till ett eget liv menade de allra flesta att det var fel att belasta partnern. Partnern skall inte varda den som ar sjuk, det poangterades att det var viktigt att bibehalla den aktenskapliga relationen. I dessa scenarier valde deltagarna att fa vard pa institution dar det fanns valutbildad personal. Forestallningar om anvandande av ATS visade pa stor variation beroende pa egen formaga och behovet av vard. Vid ett ringa behov av vard varderades anvandande av ATS som en tillgang. Samtliga deltagare beskrev manga positiva effekter med den nya teknologin, exempelvis kunde det innebara att man kunde bo kvar hemma betydligt langre och aven kanna trygghet eftersom anvandande av ATS innebar att man kande sig trygg. Med ett alltmer okat beroende av vard uttrycktes osakerhet om vilka konsekvenser anvandande av ATS kunde medfora. Aven har namndes partners narvaro som en viktig forutsattning for att man skulle kunna bada lara sig men aven kunna kanna tillit till ATS. Totalt beroende av vard och ingen partner i hemmet uppfattades anvandande av ATS som ett hot. Att i en sadan situation anvanda ATS for vard i hemmet vackte bade radsla och fortvivlan. Det fanns en genomgaende overensstammelse om att anvandande av ATS aldrig kan ersatta det manskliga motet. Ensamhet, isolering and osakerhet var uttryck som ofta aterkom nar forestallningarna om god vard och ATS diskuterades. Speciellt nar behovet av vard var totalt och ingen partner langre fanns i hemmet. I de situationerna var deltagarnas behov av att bli sedd och berord det som var det allra viktigaste. Att bli behandlad med vardighet poangterades ofta, en onskan om att vardpersonalen forutom tekniskt kunnande aven har kunskap som medkansla och respekt.