Motorik, koncentrationsförmåga och skolprestationer: en interventionsstudie i skolår 1-3

Denna studie visar betydelsen av okad idrottsundervisning, fysisk aktivitet och extra motorisk traning i skolan. Undersokningen ar en delstudie i Bunkefloprojektet - en halsoframjande livsstil. En interventionsgrupp bestaende av tva arskullar elever har en obligatorisk rorelselektion varje skoldag. Motorikobservationer med MUGI observationsschema som underlag genomfors varje ar. Elever som observeras ha motoriska brister erbjuds extra motorisk traning i en mindre grupp ytterligare en lektion per vecka. En tredje arskull elever pa samma skola, som har tva lektioner ordinarie idrottsundervisning per vecka, utgor studiens jamforelsegrupp. Totalt omfattas 251 elever av studien. Metoden har en hypotetisk-deduktiv ansats och utgar fran tre hypoteser: 1. Barns grovmotorik forbattras med okad fysisk aktivitet och extra motorisk traning i skolan. 2. Barns koncentrationsformaga forbattras med okad fysisk aktivitet och extra motorisk traning i skolan. 3. Barns skolprestationer i svenska och matematik forbattras med okad fysisk aktivitet och extra motorisk traning i skolan. Resultaten fran genomforda motorikobservationer bekraftar studiens forsta hypotes att barns grovmotorik forbattras med okad fysisk aktivitet och motorisk traning i skolan. Efter ett och tva ar har eleverna i interventionsgruppen battre balansformaga/bilateral koordination och battre motorik totalt an eleverna i jamforelsegruppen. I skolar 2 ar skillnaderna ganska stora och i skolar 3 finns det stora skillnader mellan interventions- och jamforelsegrupp. Aven nar det galler oga-handkoordination har eleverna i interventionsgruppen battre resultat i skolar 2 och 3 an eleverna i jamforelsegruppen. Skillnaderna ar ganska stora bade i skolar 2 och 3. Elever i jamforelsegruppen som observerades ha motoriska brister vid projektstart har i stor utstrackning kvar dessa ett ar senare. Detta visar, i enlighet med andra studier, att motoriska brister oftast inte gar over av sig sjalv. Skolans tva idrottslektioner per vecka ar troligtvis inte tillrackligt for att motoriken ska forbattras i denna elevgrupp. Studiens andra hypotes, att barns koncentrationsformaga forbattras med okad fysisk aktivitet och motorisk traning i skolan, kan inte bekraftas av studiens resultat. Eleverna i interventionsgruppen har, enligt lararbedomningar, battre uppmarksamhet och impulskontroll samt battre koncentrationsformaga totalt sett i skolar 2 an eleverna i jamforelsegruppen. Men dessa skillnader kvarstar inte i skolar 3, vilket gor att nagra sakra slutsatser inte kan dras huruvida elevernas koncentrationsformaga paverkats av interventionen eller ej. Bestaende positiva effekter pa koncentrationsformagan, enligt saval larares som foraldrars bedomningar, marks endast for elever som bedomdes ha stora motoriska brister vid projektstart och som fatt extra motorisk traning utover den okade fysiska aktiviteten. Studiens tredje hypotes, att barns skolprestationer i svenska och matematik forbattras med okad fysisk aktivitet och motorisk traning i skolan, bekraftas i flera av studiens delresultat. Interventionsgruppens elever har battre resultat pa samtliga studerade delar av de nationella proven i svenska och matematik i skolar 2 an elever i jamforelsegruppen. Resultaten indikerar att okad fysisk aktivitet och extra motorisk traning i skolan kan ha betydelse for skolprestationer i svenska och matematik i skolar 2, sarskilt nar det galler skrivformaga, lasformaga, rumsuppfattning samt taluppfattning/tankefardigheter, dar skillnaderna mellan interventions- och jamforelsegrupp ar sakerstallda. Fler kontrollerade studier behovs dock for att kunna dra generella slutsatser om effekter av okad idrottsundervisning, fysisk aktivet och motorisk traning i skolan.