Milking routines and hygiene in small-scale dairy farms in Mapepe, Choma and Batoka districts in Zambia

Smaskalig mjolkproduktion ar ett system som framjar regelbundna inkomster och spelar en viktig roll for att minska fattigdomen, ger anstallningsmojligheter och skapar valfard samt sakrar en naringsrik livsmedelsforsorjning. Det finns cirka 2500 smaskaliga mjolkbonder i Zambia men deras kunskap om bra mjolkningsrutiner och hygien ar ofta daliga. Bra skotselrutiner och mjolkningshygien ar viktigt for att uppna en god juverhalsa och mjolkproduktion, och for att inte fororena mjolken. Subklinisk mastit ar en vanlig sjukdom bland mjolkkor, som medfor forandrad sammansattning av mjolken och minskad mjolkproduktion vilket orsakar stora ekonomiska forluster. Syftet med denna studie var att undersoka skotselrutinerna, med fokus pa mjolkningen, hos smaskaliga mjolkbonder i tre olika omraden i sodra Zambia samt att undersoka om det fanns nagot samband mellan skotselfaktorerna och juverhalsan (subklinisk mastit). Syftet var ocksa att ge bonderna rad om hur de kan forbattra sina skotselrutiner och darmed juverhalsan. En faltstudie gjordes dar 26 gardar ingick. Halften av dem hade ett mjolkcelltal pa ≤ 400 x 103 /ml och halften pa > 400 x 103/ml i besattningsmjolken. Mjolkprover togs fran samlingsmjolk fran hela juvret samt fran varje juverdel separat (n=432) fran 111 kor utan symtom pa klinisk mastit. Korna var antingen korsningar av lokala raser (Bos indicus) eller korsningar av lokala och exotiska raser (Bos taurus). Celltalet mattes i alla mjolkprover med DeLavals cell counter och bakteriologisk odling gjordes pa alla juverdelsprover. Bonderna intervjuades om mjolkningsrutiner och hygien och observationer avseende detta gjordes pa varje gard i samband med mjolkningen. Prevalensen av subklinisk mastit pa ko- respektive juverdelsniva var 48,7 % och 26,9 % och prevalensen av intramammar infektion var 57,7 % och 31,5 %, vilket tyder pa mattliga juverhalsoproblem i dessa regioner i Zambia i jamforelse med andra studier av smaskalig mjolkproduktion under liknande forhallanden i andra lander. Det finns dock en avsevard forbattringspotential. Juverhalsostatus var tydligt forknippad med ras. De lokala korsningsraserna hade patagligt lagre genomsnittligt celltal samt prevalens av subklinisk mastit och intramammar infektion bade pa ko- och juverdelsniva. Detta har observerats aven i andra studier och det finns undersokningar som tyder pa att det kan rora sig om en rasbetingad genetisk relativ mastitresistens baserat pa egenskaper i immunforsvaret. De lokala och exotiska korsningsraserna var i manga avseenden exponerade for olika skotselrutiner vilket ocksa delvis skulle kunna ligga bakom skillnaden i mastitforekomst mellan raserna i studien. Det fanns oavsett ras allvarliga brister i vissa skotselrutiner som man vet har stor negativ inverkan pa juverhalsan och mjolkens hygieniska kvalitet. Genom att forbattra juverhalsan kan kornas produktionspotential utnyttjas battre. Med en storre mangd mjolk fran besattningen kan mer mjolk saljas, vilket leder till hogre inkomster, utan att volymen mjolk for familjens konsumtion behover minska. Rad om lampliga forbattringar, som finns som bilaga, inkluderar handtvatt, ratt forberedelse av juvret, kontroll av mjolken, mjolkning med hela handen som mjolkningsteknik och utan anvandning av glidmedel pa spenarna samt spendoppning efter mjolkningen.