Effect of cropping system and peat amendment on strawberry growth and yield

Pelto- ja puutarhakasvien sato on yleensa ollut vahaisempiluonnonmukaisessa viljelyssa kuin tavanomaisessa. Syyna on luomuviljelyyn hyvaksyttyjen lannoitusaineiden (esim. lannat, kompostit, viherlannoitus) vahaisempi ravinnesisalto, seka rajoitetut keinot rikkakasvien, kasvitautien ja tuholaisten torjumiseksi. Luomuviljelyssa kaytetyt menetelmat kuitenkin todennakoisesti yllapitavat pellon monimuotoisuutta seka suojaavat peltomaata eloperaisen aineksen havikilta ja eliotoiminnan heikentymiselta. Tassa julkaisussa verrataan mansikan kasvua ja sadontuottokykya pellossa, jossa on takana 18 vuoden luonnonmukainen tai tavanomainen viljelyhistoria. Tama MTT:n koekentta sijaitsi hiesumaalla Laukaassa, Keski- Suomessa. Koealueella oli vuosina 19821993 viljelty viljakasveja tavanomaisin menetelmin seka omavaraisen, ulkomaisista tuotantopanoksista riippumattoman, viljelyn periaattein. Kaytannossa omavaraisen viljelyn menetelmat olivat hyvin lahella luomuviljelya. Vuosina 19941999 omavaraisesti viljellyt ja osa tavanomaisesti viljellyista ruuduista siirrettiin luomuviljelyyn. Koeruutuja oli yhteensa 36 ja koeasetelmana osaruutukoe, jossa osaruutuja oli nelja (1 tavanomainen ja 3 luonnonmukaista viljelytapaa), paaruutuja kolme (viljelykierto aloitettu 3 eri kohtaa) ja toistoja kolme. Alkukesalla 2000 yhdelle paaruuduista, eli rinnakkaisista viljelykierroista, levitettiin 500 m3 ha-1 maanparannusturvetta. Kesakuussa koealueelle istutettiin mansikkakasvusto mustalla muovilla katettuihin ja tihkukastelujarjestelmalla varustettuihin harjuihin. Tavanomaisen viljelyhistorian omaaville ruuduille annettiin kivennaislannoitus perustettaessa ja liuoslannoitusta kasvukausien aikana tihkukastelujarjestelman kautta. Luomuviljelyhistorian omaaville ruuduille annettiin karjanlantakompostia perustettaessa ja vetta tihkukasteluna. Mansikan talvehtiminen arvioitiin ja sato maaritettiin kukkavana-analyysin avulla vuosina 2001 ja 2002. Loppukesalla 2002 maaritettiin myos mansikan lehvastomassa. Syksylla 2001 maaritettiin liukoisten ravinteiden pitoisuudet seka orgaanisen aineksen maara maassa. Luonnonmukaisin menetelmin viljellyssa maassa mansikkasadot olivat suurempia kuin tavanomaisen viljelyhistorian omaavassa maassa. Myos mansikan lehvaston kasvu oli rehevinta luomuviljellyssa maassa. Luomuviljely vaikutti maan ravinnetilaan siten, etta fosforiluku laski hyvasta tyydyttavaan ja kaliluku valttavasta huononlaiseksi, mutta ammoniumtypen maara lisaantyi (tavanomaisesti viljellyssa 40 ja luomuviljellyssa maassa 60 kg/ha). Maanparannusturve ei selvasti vaikuttanut mansikkasatoihin, vaikka se paransikin mansikan talvehtimista. Turve nosti huomattavasti koealueen lahtokohtaisesti alhaista humuspitoisuutta, luomuviljely puolestaan nosti sita hieman. Tulosten perusteella voidaan todeta, etta luonnonmukaisella viljelylla voidaan saada aikaan hiesupellossa edullisia muutoksia, jotka nakyvat monivuotisten puutarhakasvien sadontuottokyvyssa. Mansikan kasvuun ja satoisuuteen on saattanut pitkaaikaisen viljelyhistorian lisaksi vaikuttaa erot mansikkakasvuston lannoituskaytannossa (luomussa karjanlanta, tavanomaisessa rakeinen ja liuoslannoitus).