Context dependency in acorn predation and dispersal by Apodemus sylvaticus in Mediterranean oak forests: the role of seasonality, spatial heterogeneity and animal-animal interactions

La biodiversitat que observem resulta d'una complexa historia evolutiva d'interaccions entre els organismes. Les interaccions planta-animal en son un cas paradigmatic, des de relacions antagoniques a mutualistes, pero determinar-ne el resultat pot ser complicat, com en el cas de la dispersio de llavors per rosegadors. Moltes especies de rosegadors son avids consumidors de llavors, pero tambe actius dispersors, inclus emmagatzemant-ne per al posterior consum, potencialment afavorint la dispersio i regeneracio de l’especie amb la que interactuen. Per aixo molts estudis s'han centrat en aquesta interaccio, tot i que poques vegades s'ha considerat la influencia que pot tenir la gran variabilitat temporal i espacial del context on es dona. L'objectiu principal d'aquesta tesi es estudiar com els patrons de dispersio/depredacio d'aglans per rosegadors poden estar influits per la variabilitat del context en el que te lloc i determinar com pot afectar el reclutament de les especies sobre les que actuen. Amb aquest fi hem utilitzat un model d'estudi paradigmatic dels ambients Mediterranis: el ratoli de bosc, Apodemus sylvaticus, com a dispersor i depredador d'aglans en un bosc mixte de roure (Quercus pubescens) i alzina (Quercus ilex) al Parc Natural de Collserola. Hem mostrejat intensivament la poblacio de rosegadors a la zona d'estudi i altres variables ambientals (produccio i abundancia d'aglans, coberta de vegetacio, furgades de senglar), aixi com el reclutament de plantules de Quercus. Tambe hem analitzat els patrons de dispersio/depredacio d'aglans per rosegadors mitjancant l'enregistrament del seu comportament i el seguiment d'aglans marcats. Els nostres resultats indiquen que les dinamiques demografiques d' A. sylvaticus estan condicionades per la disponibilitat d'aglans, amb importants davallades estivals en l'abundancia degut a la sequera i l'escassetat d'aliment. A mes, les diferencies fenologiques en la produccio d'aglans entre roure i alzina tambe afecten les decisions dels rosegadors, que canvien les seves preferencies per l'especie mes abundant. Per altra banda, hem documentat l'efecte de nivells trofics superiors (carnivors) en el desti de les llavors mitjancant canvis en el comportament dels rosegadors, aixi com efectes de competidors per aquest recurs (senglars i conspecifics) en els patrons de dispersio/depredacio d'aglans. L'activitat dels rosegadors tambe juga un paper important en l'establiment de plantules de Quercus, com a dispersors, movent principalment aglans de sota els arbusts cap a zones mes obertes en aquests boscos d’elevada densitat, pero tambe com a "lladres" d'aglans, reduint les oportunitats de reclutament per a la planta. De fet, la distribucio espacial de plantules en la zona d'estudi esta determinada principalment per la disponibilitat d'aglans, mentre que el possible efecte protector dels arbusts no te tanta importancia com esperavem previament, degut a les caracteristiques del bosc (coberta arborea densa). Aquesta tesi documenta que la interaccio entre planta i rosegadors pot ser molt variable depenent del context on es dona, de manera que el paper dels rosegadors com a dispersors i depredadors d'aglans en boscos Mediterranis de Quercus pot diferir en funcio de l'estructura del bosc (per exemple deveses vs. boscos tancats). Aquesta variabilitat temporal i espaial es deu principalment a la flexibilitat comportamental dels rosegadors, que adapten les seves decisions al context de cada lloc i moment. En canvi, hem documentat altres comportaments amb una tendencia mes fixa, com la preferencia per llavors grans. En aquest sentit, aquests comportaments mes fixes poden exercir pressions selectives importants sobre els trets vitals de la planta, mentre que comportaments mes variables no tindran un efecte tant clar. Estudis futurs centrats en aquesta interaccio entre planta i rosegadors haurien de tenir en compte aquesta variabilitat temporal i espacial, aixi com les interaccions assenyalades en el nostre estudi amb altres animals de la xarxa trofica (carnivors i competidors).