Aspects of positive and negative mental health in young people, aged 16-29 years : measurements, determinants, and interventions

Bakgrund Psykisk ohalsa i form av saval sjalvrapporterade besvar som psykiatriska tillstand bland unga och unga vuxna har uppmarksammats sedan artionden. I flertalet vasterlandska samhallen har symtom och diagnoser pa depression, angest och stress okat sedan 1990-talet. Okningen har skett i fotsparen av samhalleliga forandringar, sasom forlangd utbildningstid, senare etablering med avseende pa boende, partner- och familjeliv samt senare intrade i arbetsliv med ofta osakra anstallningar. - Ett stort antal studier har tidigare agnats ungas ohalsa, d.v. s. negativ psykisk halsa, eng. Negative Mental Health (NMH), medan den positiva halsan, eng. Positive Mental Health (PMH) har agnats lite intresse bland unga vuxna. PMH mojliggor att fokusera pa styrkor, kapacitet och halsopromotion snarare an att bygga pa modeller for tillkortakommanden och att enbart forebygga psykisk ohalsa. En balans av den psykiska halsan bada aspekter ger sannolikt en mer fullstandig bild av vad som utmarker psykisk halsa bland unga vuxna. Syfte Det overgripande syftet var att identifiera vilka potentiella halsodeterminanter som ar associerade med eller predicerar sjalvrapporterad positiv eller negativ psykisk halsa i aldersgruppen 16-29 ar och att undersoka interventioners effekter. Metod Avhandlingen bygger pa tvarsnitts- och longitudinella data av tva befolkningsstudier (Studie I och II), sammanslagna data fran tva intervenerade gymnasieskolor (Studie III) och en systematisk litteraturoversikt och metaanalys av halsoframjande och preventiva interventioner for studenter i hogre utbildning (Studie IV). For utforligare metodbeskrivning, se originalabstract i avhandlingen. Resultat Studie I. Instrumentet General Health Questionnaire (GHQ-12) visade kapacitet att mata saval PMH som NMH. Daremot, vid en analys av sambandet mellan GHQ-12 poang och de 22 potentiella determinanterna hade flertalet determinanter spegelvanda effekter pa PMH och NMH och mojliggjorde darmed inte att diskriminera mellan utfallen. Determinanterna kvinnligt kon, ekonomiska svarigheter, riskfyllt spelande och framfor allt sjalvmordstankar och krankningar hade dock ett starkare samband med NMH och kan ses som riskfaktorer for psykisk ohalsa bland unga vuxna A andra sidan visade determinanterna deltagande i sociala aktiviteter och mattfullt spelande ett storre samband med PMH och kan rubriceras som halsoframjande faktorer. Att vara student var associerat med mindre PMH och mer NMH jamfort med att vara anstalld. Vidare minskade PMH i gruppen 16-29 med tilltagande alder, medan inga aldersrelaterade skillnader var pavisbara for NMH. Studie II. Stabil psykisk halsa, d.v. s. att inte vid nagot tillfalle rapportera psykiska besvar vid matningarna 2002, 2007, 2010 och 2014, forelag bland 46% bland man och 36% bland kvinnor i aldrarna 18-29 ar. I aldersgruppen 30-84 ar var motsvarande forekomst 66% bland man och 55% bland kvinnor. Av 17 mojliga halsodeterminanter predicerade sex determinanter stabil psykisk halsa i den yngre gruppen: position pa arbetsmarknaden, speciellt att vara anstalld, emotionellt stod, manligt kon, fodd i Sverige, frihet fran ekonomiska svarigheter, intag av frukt och bar. Ett liknande monster observerades i den aldre gruppen, dock med fler determinanter associerade med socialt kapital och halsobeteende samt signifikant storre betydelse av fysisk aktivitet och frihet fran ekonomiska svarigheter jamfort med den yngre gruppen. Studie III. Subjektivt valbefinnande bland 16-ariga gymnasieelever vid baslinje och follow-up var associerat med foljande personlighetsdrag: laga nivaer av neuroticism och hoga nivaer av samvetsgrannhet, extraversion och vanlighet/sympatiskhet. Personligshetsdragens stabilitet over tid var storre bland flickor jamfort med pojkar, som enbart visade stabilitet i neuroticism. Nivaerna pa neuroticism var dock hogre bland flickor jamfort med pojkar. Subjektivt valbefinnande hade en prospektiv effekt pa vanlighet/sympatiskhet, men enbart bland flickor. Personlighetsdrag visade ingen prospektiv effekt pa subjektivt valbefinnande. Studie IV. Interventioner for studenter i hogre utbildning visade kombinerade effekter for reduktion av NMH, d.v. s. symptom pa psykisk ohalsa. Dessa kvarstod upp till 7-12 manader efter intervention, aven om effektstorleken var liten. Specifikt, for symptom pa depression varade effekter upp till 13-18 manader, symptom pa angest upp till 7-12 manader och stressreduktion kvarstod 3-6 manader. For interventioner for PMH varade effekter kombinerat upp till 3-6 manader, och effektstorleken var liten. Aktiv bemastring (coping) kvarstod upp till 3-6 manader med en medium effektstorlek. Konklusion I vart nationella sample diskriminerade instrumentet GHQ-12 inte systematiskt mellan determinanter associerade med PMH och NMH, och darfor bor instrumentet reserveras for dess ursprungliga syfte: att mata psykiska besvar i befolkningen. Vara resultat, som visar att unga kvinnor uppger mindre stabil psykisk halsa jamfort med unga man och hogre nivaer av neuroticism bekraftar tidigare studier. Detsamma galler unga vuxnas hogre nivaer av NMH jamfort med aldre befolkningsgrupper. Da faste pa arbetsmarknaden, speciellt att ha en anstallning och tillgang till emotionellt stod predicerar en stabil psykisk halsa, bor dessa faktorer uppmarksammas sarskilt vid halsopromotion. Interventioner for studenter i hogre utbildning visade pa kvarstaende effekter over tid och kan anvandas aven i fortsattningen. Darutover, da interventioner agnade att oka PMH och sadana som omfattar hela arenan, (”whole system approaches”) i skola, universitet och arbetsliv ar underutvecklade, bor framtida forskning agnas detta viktiga omrade. Lank till avhandlingen https://openarchive.ki. se/xmlui/bitstream/handle/10616/46827/Thesis_Regina_Winzer. pdf? sequence=3&isAllowed=y