EU och den ideella sektorn - En studie av det svenska Equalprogrammet

Det overgripande syftet for rapporten ar att studera hur den Europeiska Unionen (EU) paverkar det svenska organisationslandskapet av ideella organisationer, exempelvis genom resurstilldelning, men ocksa nya malsattningar, metoder och ideologiska element. Mer konkret analyserar vi i vilken utstrackning och pa vilket satt ideella organisationer har lyckats tillskansa sig deltagande och inflytande i Equalprogrammet. Programmet finansierades genom den Europeiska Socialfonden och lopte mellan 2001 och 2007. Programmet foreskrev ett nara samarbete mellan offentliga, privata och ideella organisationer i sa kallade partnerskap. I denna studie har vi kartlagt alla ingangna partnerskap i Equalprogrammet samt jamfort det svenska Equalprogrammet med motsvarande program i andra medlemslander. Materialet har analyserats utifran teorier om partnerskap och nya former av styrningsmekanismer, diskriminerade gruppers egenorganisering, samt organisationsteoretiska perspektiv om det sociala landskapet. Studien visar att Equalprogrammet har haft ett stort genomslag i det svenska organisationslandskapet. Nastan 650 organisationer har engagerat sig i programmet. Manga av dessa ar ideella organisationer, men ocksa offentliga och privata aktorer. Bland de ideella organisationerna finner vi exempelvis kvinno-, handikapp- och invandrarorganisationer, men ocksa svenska kyrkan och andra religiosa samfund. Bland de ideella organisationerna finns ocksa en rad mindre brukarorganisationer. Alla deltagande organisationer har accepterat att arbeta efter programmets principer och metoder dar bl.a. partnerskapsmodellen och det transnationella samarbetet ar centrala element. For manga av de ideella organisationerna har deltagande i programmet inneburit ett centralt kapitaltillskott. Vara analyser indikerar dock att det svenska Equalprogrammet avviker fran motsvarande program i andra medlemslander. I flera medlemslander ar de ideella organisationerna i majoritet och i manga fall motsvaras det hoga deltagande av de ideella organisationerna med ett lagre deltagande fran offentliga organisationer. I en stor majoritet av landerna ar andelen privata organisationer mycket liten. Darmed skiljer sig det svenska Equalprogrammet fran ovriga landers i och med att andelen offentliga organisationer ar jamforelsevis hog och andelen deltagande ideella organisationer relativt liten. Studiens resultat ligger darmed val i linje med den internationella forskningen om valfardsstatsregimer. Deltagandet av ideella organisationer i det svenska Equalprogrammet pekar mot en tydlig overvikt av ideella organisationer som kan knytas till arbetsmarknadens parter (fackforbund och liknande) samt intresseorganisationer for svaga och diskriminerade grupper i samhallet. Eftersom Equalprogrammet har som syfte att fa ut manniskor i arbete och att bryta utanforskap ar detta knappast forvanande. Ett mindre antal ideella organisationer har en ”social inriktning”, dvs. som sitt framsta syfte att oka valfarden for individer och grupper i samhallet. Manga av dessa socialt inriktade ideella organisationer har dock en tydlig brukarprofil, dvs. organisationer som har en ”vi for oss” pragel. Men aven om offentliga organisationer dominerar numerart i det svenska Equalprogrammet innebar detta inte att andra organisationer forblivit lottlosa. Tvartom har offentliga organisationer ofta varit en ekonomisk garant for ett stabilt arbete inom ramen for programmet. Men malsattningarna for att delta i programmet ar hogst skiftande. I manga fall anges att arbetet syftar till att stodja utsatta gruppers intrade pa arbetsmarknaden, i andra fall ar syftet snarare att skapa goodwill for det egna foretaget genom att samverka med andra organisationer. I denna rapport har vi aven analyserat sammansattning och resursfordelning inom ramen for de enskilda partnerskapen i det svenska Equalprogrammet. Analysen visar pa komplexa former av samverkan och/eller konflikt inom partnerskapen och att vissa positioner ar mer betydelsefulla an andra i ett partnerskap (exempelvis som stodmottagare och koordinator). Dessa positioner innehas framfor allt av offentliga organisationer. Detta kan dels vara en medveten strategi, men ocksa svar pa onskemal fran den Europeiska Socialfonden da offentliga organisationer ger partnerskapen stabilitet, kompetens och tydliga rutiner nar det galler att hantera projekt i mangmiljonklassen. Fa privata organisationer agerar koordinatorer eller som stodmottagare. Mer forvanande ar att manga mindre brukarorganisationer har dragit nytta av programmet. De har lart sig vad som kravs for att leda olika EU projekt, utveckling en allman kompetens om EU fragor och utovat inflytande i sina respektive partnerskap. Var bedomning ar att dessa organisationer har lyckats starka sin stallning och fatt okat handlingsutrymme tack vare sitt deltagande i Equalprogrammet.