Amenity Migration in Postsocialist Metropolis: The Case of Rīga Agglomeration

Amenity Migration in Postsocialist Metropolis: The Case of Rīga Agglomeration Over the last ten years, the metropolitan area of Rīga has seen a population increase, while the number of people actually living in the city of Rīga has declined. The aim of this paper is to analyse the process of deconcentration in the Rīga agglomeration, linking these to motivation for migration and changes in the territorial distribution of places of residents. The study analyses factors that lead people to choose a specific place of residence. A comparison of motivation for migration in Rīga and in the zones of its agglomeration shows that there are significant differences in terms of a job as a motivation factor. More important in selecting a new home are the purchase or construction of property, the desire for an attractive environment, and the ability to move into a better home. Efforts to improve quality of life are more distinct in the internal zone of the agglomeration, which means that environmental amenities play a more important role there than in the external zone. Pēdējās desmitgades laikā Rīgas aglomerācijai raksturīgs iedzīvotāju skaita pieaugums, savukārt Rīgas pilsētā iedzīvotāju skaits samazinās. Līdz šim Latvijā nav pētīts, kā aglomerācijā notiekošie iedzīvotāju dekoncentrācijas procesi, kas raksturīgi citās attīstītajās valstīs, saistīti ar dažādu iedzīvotāju grupu izvietojumu aglomerācijā. Migrācijas procesu izpētē svarīgi ir izvērtēt iedzīvotāju migrācijas motīvus šajā teritorijā un novērtēt, kā migrācijas procesi raksturo iedzīvotāju izvietojumu, kādi faktori ietekmē dzīves vietas izvēles nosacījumus. Līdz šim nav vērtēta iedzīvotāju dzīves kvalitāte saistībā ar suburbāno vidi un migrācijas motīvi saistībā ar vides pievilcību. Izvērtējot migrācijas motīvus, svarīgi ir novērtēt, kā tos ietekmē vēlme uzlabot savu dzīves kvalitāti, ar to saprotot ne tikai tās sociālos, ekonomiskos, bet arī vides aspektus, kurus var raksturot, izmantojot jēdzienu "vides pievilcība" (amenity). Šī raksta mērķis ir analizēt iedzīvotāju dekoncentrācijas procesus Rīgas aglomerācijā, saistot tos ar migrācijas motīviem un izmaiņām dzīvesvietu teritoriālajā izvietojumā migrācijas rezultātā. Rakstā izmantoti Eiropas Savienības struktūrfondu Nacionālās programmas "Darba tirgus pētījumi" projekta Labklājības ministrijas pētījumi Nr. VPD1/ESF/NVA/04/NP/3.1. 5.1. /0003 pētījuma "Darbaspēka geogrāfiskā mobilitāte" rezultāti. Šajā pētījumā 2006. gadā tika aptaujāti 8005 respondenti Latvijā vecumā no 15 līdz 65 gadiem. Analizējot iedzīvotāju migrācijas motīvus un notikušās pārmaiņas dzīvesvietu teritoriālajā izvietojumā, jāizvērtē, kā sasaistīt divus atšķirīgus iedzīvotāju migrāciju ietekmējošus faktoru kopumus—ekonomiskos, kas saistīti ar nodarbinātību un iedzīvotāju materiālās labklājības nodrošināšanu, un dzīves kvalitātes aspektus, kuri nav viennozīmīgi vērtējami, bet ir cieši saistīti ar dzīves vidi un indivīdu izaugsmes aspektiem. Salīdzinot pārcelšanās motīvus Rīgā un tās aglomerācijas zonās, vērojamas būtiskas atšķirības darba vietai kā motivējošam faktoram. Jauna īpašuma iegāde vai celtniecība, pievilcīgas apkārtnes izvēle, kā arī kvalitatīva mājokļa iegāde ieņem nozīmīgāku lomu, izvēloties jauno mājvietu. Centieni uzlabot savu dzīves kvalitāti ir izteiktāki aglomerācijas iekšējā zonā. Vides pievilcībai šajā zonā ir nozīmīgāka loma, salīdzinot ar ārējo zonu.