Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsškola, pyrmaškoliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.

Neofelis diardi (G. Cuvier, 1823) (anglīšu: Bornean clouded leopard, krīvu: борнейский дымчатый леопард) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Neofelis diardi dzeivoj Borneo i Sumotras jurossolas.

Šveicareja (vuocīšu: Schweizerische Eidgenossenschaft; praņcīšu: Confédération suisse; italīšu: Confederazione Svizzera; retoromanīšu: Confederaziun svizra) — vaļsteiba Europā.

Sovetu laikā cīts nu drūsuma īstotu saksteišonu, bejs damīgts cieški meit dzeivisvītys i sagvuordus. Sovetu laikā, da Latvejis napavaļdeibys atjanunynuošonys (1988), ailis paslapyn syutejs iz Vuoceju, tī juos izdrukavuotys gruomotuos.

Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)

Rakstejs periodikā ap latgaļu literarū volūdu, latgalīšu literaturu. Sastatejs latgaļu vuordineicu (cikom kas jei rūkrokstā), pīrakstejs pīminiejumu i apguodu gruomotu Myuža dīnys, myuža dūmys (1995).

Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.

Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.

Septeni pasauļa breinumi — pošys izslyvušuokuos antikuo pasauļa statnis, kuru sarokstu sataiseja Aņtipatris nu Sidona II godusymtā pyrma Krystus. Vāluok, plotūtīs oikumenai i raistūtīs pasauļa pazeišonai, saroksts na reizi paplatynuots, apjamūt taipoš i dobys breinumus. Tok tradiceigais aņtikuo pasauļa breinumu saroksts irā itaids:

Gryuslis — tradicionals latgaļu iedīņs nu sagryustu buļbu, zierņu, pupu i kanepu. Kurūs nakurūs Latgolys apvydūs ar vuordu gryuslis apzeimoj buļbu meicekni.

Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.