Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu (""ābele"" īt pyrms ""aka""; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir ""ābele"" voi ""abele"")

Latgalīšu volūdā dzeivuli i roksti ap Latgolu publicāti, suocūt nu 1988 gods: žurnalā Jaunu Dzeive, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts, Ludzys literatu apvīneibys kūplasīnī Saule iz izkapts kuota (Saule izkapts kātā, 1991) i cytur. Populara Osvalda Kravaļa kulturviesturiskuo poema Bruoļ, pīmiņ!.

LgEKC īstateits 2007 g. juļa 19 d., registrāts LR Pasajāmumu registrā 2007. g. augusta 2 d. Par pyrmū volda pirminīku ībolsuots Arturs Uškāns.

Dzims 1870 gods septembra 15 d. Zaļmuižys (piečuok - Nautrānu) pogosta Miglinīku solā. Beidzs Pīterpiļs dvēseliskū seminaru. Nu 1920 da 1929 g. dzeivuojs Preiļūs. Bejs Preiļu parapejis bazneickungs (1920-1929), Aglyunys seminarejis docātuojs(1922-1924), Aglyunys reaļgimnazejis direktors (1923-1929), Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejis direktors (1928-1929), Rēznis vaļstiskuo školuotuoju instituta direktors (1929-1933). Mirs Rēznē, paglobuots Rēznis Mīra ūļneicys kopūs.

Myuslaiku latgalīšu volūda irā senejūs latgalīšu volūdys puormaņtineica. Nu 1920 da 1934 godam Latgolā latgalīšu volūda beja lītojama pošvoldu īstatēs i školuos. Šudiņ latgalīšu volūda natur nikaida oficiala statusa.

Dzeivuļus jiems raksteit vydsškolys laikā. Pyrmuos publikacejis – Rēznis rajona laikrokstā Darba Karogs (1990) i Mōras Zeme (1991). Dzeivuli, eisproza, rakstīni ap latgalīšu volūdu i literaturu nūdrukavuoti laikrokstūs Latgolas Bolss, Zemturs, žurnalā Jaunuo Dzeive, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars i cytur.

Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7oC, juļa mienesī +17oC. krytuļu daudzums ap 650 - 700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor - vokoru i dīnavydvokoru, zīm - dīnavydreitu i dīnavydu.

Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.

Piec Jāņa Apala - izrokumu vadeituoja dūmom, Uoraišu piļs ustobys ir leidzeigys vydslaiku Lītuvā izplateitajam kuormu veidam. Apmetnē vyslobuok saskaglobuojuse pyurmuo (nu pīcu) apbyuve. Tei ruodeja, ka t.s. azara piļs beja dūmuota senejūs latgaļu ikdīnys dzeivei i pasagluobšonai nu īnaidnīka (tei navā piļs reprezentacejai). Pili apjūze aozsorgvaļņs ar sīnu. Ar krostu savīnuoja vītom kūka tylts, vītom granta i akmiņu uzbārums iz dobys veiduotuo siekļa. Pietnīki dūmoj, ka piļs 10.g.s. tykuse nūdadzynuota i vairs nav atjaunynuota. Azaru mītnis kai jauns cylvāku apsamesšonys veids Latvejā pasaruodeja 1.g.t. 2.pusē.