Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: сервал; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.

Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba irā mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks - latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd - latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.

(latgalīšu iedīni, latgaliešu ēdieni, latgaļu ēdieni, Latgolys iedīni, Latgolys recepti, Latgales ēdieni, Latgales receptes, Latgales nacionālais ēdiens)

Dzymuse Īlyukstē. Beiguse Daugpiļs pedagogiskū institutu (niule Daugpiļs universitets) viesturis i latvīšu volūdys specialitetā (1959). Dabuojuse viesturis zineibu doktorys cylys.

Bolvi — mīsts pūstumu Latgolā, Bolvu nūvoda centrys. Mīsts irā Bolvu i Pārkuņu azara malē, obejus azarus saškir Bolupe, autoceļu P35 i P47 krystā. Atostums da Rēzeknei - 80 km, da Reigai - 219 km. Mīsta centrā irā pīminieklis Latgolys partizanu pulka karaveirim, tautys pasaukā ""Stanislavs"".

nūviertej vītejūs pošvoldu i juridiskūs i fiziskūs personu padūtūs projektu dasacejumus, kab dabuotu vaļstiskuo atspaida regionalajai raisteibai, i dūd sovu pīzynumu ap jim;

Dzims Daugpilī 1957 g. apreļa 29 d., beidzs Daugpiļs 1 vydsškolu, Daugpiļs universiteta Fizikys i matematikys fakuļtetu. Piec universiteta Ukrainā beja profesionals volejbolists SSRS vysuaugstajā ligā. 1986 godā grīzēs da Daugpiļs, beja Daugpiļs 1 vydsškolys direktora vītinīks.

Pyrmais ""Katuoļu Dzeivis"" laidīņs izguoja 1926 gods pavasara mienesī, vysys publikacejis tymā beja tik latgaļu volūdā. Da 1940 godam žurnals izguoja Reigā, nu suoku naregularai. Tok jau nu 1929 gods laikroksts suoce izīt vīnu reizi par mienesi. Pyrmais redaktors da 1928 godam beja Dominiks Jaudzems - bazneicnīks, Rēznis Školuotuoju instituta direktors. Nu 1929 gods da 1938 godam žurnalu vadeja A. Novickais, a da 1940 godam P. Laurinovičs.

Pošaugstuo viersyune Sielejis augstainē — Egļukolns (220,0 m augšuok jiuru leidzīņa). Taipoš skaisti vierīni acim pasaruoda nu Skrudalīnis kolna (201 m a. j. leidz.) i nu Ryču azara (dziļums 38 m) apleicīnis.

Snāgs (anglīšu: objective, goal, aim; krīvu: цель; latvīšu: mērķis) — personys voi organizacejis grybamais zynoma dorba golapunkts aba tys rezultats, kuruo grybams dasnēgt, garuoku laiku dorūt vīnu konkretu darbeibu voi daudzeju darbeibu vērtini (pīv., projekta snāgs, organizacejis darbeibys snāgs, personys snāgs dabuot loba dorba, izsprīst problemu, nūskrīt iz Antarktidu).

1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);