AS Preiļu sīrs ira vīneigais sīra atmejis „Čedars” pīgatavātuojs na tik Latvejā, bet i Baltejā. Cyta pasajāmuma produkceja ira: sīri „Baltija”, „Preilis” i bīzapīna sīreņi „Mazulis”.

Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.

Kūpā ar L. Leikumu pīrakstejs latgaļu lementari (1992) i latgaļu volūdys gramatikys rūkysgruomotu Vasals (2003). Pīrakstejs gruomotu ""Latgaliešu ābeces"" (2009). Kolekcionej lementarus vysaiduos pasauļa volūduos. Pīlasejs apmāram 7400 lementaru nu 210 vaļsteibu i regionu 900 volūduos. Juo kolekceja regularai izstotoma paruodēs Latvejā i uorzemē.

Daguļs (anglīšu: fuel; krīvu: топливо; latvīšu: degviela) — škeista i dedzeiga (ar gaisā asūšū skuobekli vīgli reagejūša) lītne voi škeistu i dedzeigu lītņu maisīņs, kuru lītoj transportleidziekļūs, kab dabuotu lela syltuma energejis daudzuma i darbynuotu transportleidziekļa dzeitivi.

Dzeļžaceļš (baļtīšu: dzelzceļš, anglīšu: railway, krīvu: железная дорога) – precem i brauciejim voduot paradzāta transporta atmeja, viļcīņu transporta vysums, sasadorūšs nu metala slīžu ceļu, viļcīņu sastotu, staceju i nūstuošonu, paleigpastotys.

Par īlicīni Latgolys kulturys raisteibā V. Bruzgulei daškierts Lelais folklora apduovaņs (2001) i Treju Zvaigžņu ordiņa sudabrine Gūda zeime (2003).

Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.

Lelais Konsepsjons (Gran Concepción) irā ūtruo leluokuo konurbaceja (policetriskuo aglomeraceja) Čilē ar 889 725 dzeivuotuojim (2002). Pošā komunā irā 212 003 dzeivuotuoju, kas padora jū par 11 leluokū vaļsteibā. Juos pluots irā 222 km², i dzeivuotuoju bīzeiba — 1318 dzeiv./km².

Leopards (latiņu: Panthera pardus (Linnaeus, 1758), anglīšu: leopard, krīvu: леопард, latvīšu: leopards) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopards dzeivoj Afrikā i Azejas dinavidos.

Vuorkovys pogosts irā Vuorkovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, pamatškola i nūvodtiemeibys muzejs.

Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā ""der Baum"" (kūks) -> ""die Bäume"" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka ""a"" i ""ä"" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir ""mozuok atškireigi"", nakai ""ä"" i ""b"". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir ""sūds"" par sekundaruos atškireibys ""a"" i ""ä"" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).