Rüütlikunnamõisa (sks. k. Ritterschaftgut) oll' mõisa, miä kuulu rüütlikunnalõ. Noidõ mõisidõ huunõq olliq sagõhõhe tagasihoitligumbaq. Mõisin elliq näide majandajaq.

Vanast parvõtõdiq Koiva pääl palkõ. Täämbädsel pääväl tundvaq jõõst rõõmo kalameheq ja paadimatkajaq. Jõõ pääle om ehitet 9 väikest eelektrijaama.

Võro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Võro rajuun nimetediq ümbre Võro maakunnas.

Võrokeelitsit näütemänge ommaq kirotanuq Kõivo Madis, Kauksi Ülle, Rahmani Jan, Ilvese Aapo, Ruitlasõ Olavi, Kõivo Ants ja tõsõq. Edimäne pikk võro keelen kirotõt näütemäng oll' Kõivo Madissõ ja Lõhmussõ Aivo ""Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl"".

Kõgõ suurõmba võimoga ja kõgõ rikkamb Árpádi suku kuning oll' Béla III, kiä tiine aastaga joosul varandusõ, mink väärtüs oll' sama ku 23 tonnil puhtal hõpõl. Tuu oll' suurõmb ku prantsusõ kuninga sissetulõk (miä oll' 17 tonni kandin) ja kats' kõrda suurõmb ku inglüse kuninga sissetulõk.

Türkläseq rüüstiq Budat 1526. a., piirassiq tuud 1529. a. ja vallutiq lõpligult ärq 1541. a. Türgi võim jäi kestmä inämb ku 140 aastagas. Tollõ ao joosul saiq pall'odõst ristiinemiisist moslõmiq. Ku 1547. aastagal oll' krõstlaisi umbõs 1000, sõs aastagas 1647 oll' tuu arv kahanuq umbõs 70-ni. Õdago-Ungari, midä türkläseq es sutaq ärq vallutaq, sai Habsburgõ monarkia osas. Türkläisi aol ehitedi Budahe mito tsukõluskotust.

Välläseletüs vai ärqseletüs vai definits'uun om lausõq (vai mito lausõt), miä pand täpsehe paika vai piiritles vai seletäs vällä määntsegi mõistõ tähendüse. Säänest paikapandmist kutsutas välläseletämises vai ärqseletämises.

Prohvõt' Eelijä oll' perit Gileadimaa Thesbe liinast Jordani jõõst hummogu puul. Tä elli kasinat ja lihtsät ello. Miildü kandaq lambanahast mäntlit ja tõmmas' tuu hõlmaq kokko prosta nahkpailaga. Timä nimi Elijahu tähendäs heebreä keeleh ""Issänd om mu Jummal'."" Eelijä oll' uma eloviisi poolõst pallav' ja loovka jutuga oppaja ni periandmadu kõnõlõja. Säändse pirandi muudu olõgi peräst naati timmä kaq judaistligu Rooma-vastalidsõ pardisanipargi liikmõst pidämä, a tuu ummakõrda tõi vabamehe kuulsusõ ni säädüserikja tuntusõ kuningas Ahabi ja timä naasõ Jazebeli sil'mih.

Nõvvokogoliit vai Nõvvokogo Sotsialistlikkõ Vabariike Liit vai NSV Liit vai NSVL (vinne keelen Союз Советских Социалистических Республик vai Советский Союз vai СССР) oll' aastagil 1922–1991 eksistiirnü sotsialistlik riik, midä valits' kommunistlik partei.

1947. aastagal lõpõt' Heino Valga keskkooli hõpõmedäliga. Tarto ülikoolin oppõ tä eesti keele ja kirändüse nink loogiga ja psükoloogia oppajas. Uma uno Koemetsa Ennu mõotusõl pidi tä esiq tähtsämbäs psükoloogiat.

Haani külä om külä Rõugõ kihlkunna Haanimaa jaon Haani vallan ja Haani valla keskus. Haanin um Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi.

Tarvidus võrokõisi uma lipu perrä tegüsi üteh võro keele ja kultuuri liikmisõga, miä naas' suurõmba huuga pääle 1980ndide aastidõ lõpun. Suurõmb nõudminõ võro lipu perrä tegüsi võro keele tähüstämises Interneti keelevalikin ja võrokeelitside suurõmbidõ ettevõtmiisi man, nigu Kaika suvõülikuul ja Uma Pido.