Šėršūnā jied nektara, medu, ougu, vaisiu soltis ė mėnkštėma. Anėi tēpuogi gaišen bėtis, kėtos vabzdius ė anūs neš sava lervam. Širšūnā daug bėtiu pagaun, anėi jied ju mēsa ė ju medu.

Mėnėjė (lietovėškā (b.k.): Minija) īr opės Žemaitėjuo, vakarū Lietovuo; Nemona dešėnīs ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, Telšiū rajuonė, Sīdeklės ežerė (no tonkē Mėnėjės ėštakuoms īr skaituomas Diduova ežers). Tek pradiuo i vakarus, pratek keleta ežerieliu. Nū sontakas so Salontu pasok i pėitus, pratek par Gargždūs ė Prīkolie. Itek i Nemona deltas atsėšakuojėma - Atmata.

Cėdabros īr tauros metals. Mendeliejeva perėjuodėnē lentelē skaitlioujams 47 nomerio ė žīmims kuodo Ag (nū luot. Argentum). Tas īr mėnkšts ė lonkstos metals bat tropoti kėitesnis ož auksa.

Svazėlanda Karalīstė (Svazėlands, anksteu vadėnts Svazėlendo) – valstībė Pėitu Afrėkuo. Tor robežio so Pėitu Afrėkas respoblėka vakarous ė Mozambėko rītous.

Korkolā ī tuoki varliū kiaušalē, kap ė žovū ėkrā. Anūs pagamėn varliū muoterėšku kiaušėdės, ė paskom varlės tūs korkolus leida i ondeni. Kap pakliūn i ondeni, korkolā baisē ėšbrinkst, solimp ė pavėrst tuokio liūlė gniožolo.

Brėtū saluos padėrbta daug muoksla ė teknikas ėšradėmū. Fėzėks i. Niutuons, gara varėkle išradies Dž. Vats, gelžkele kuries Dž. Stefansuons, biuoluogs Č. Darvins, žīmė keliautuojē Dž. Kuks, D. Livingstuons, R. Skuots, televėzėjės kuriejā R. Vuotsuons-Vats ė Dž. Berds - čė tiktās dales vėsame svietė garisū muokslininkū ė vėsė anėi īr kelėma ėš Brėtanėjės.

Žemaitiu partėjė dalīvava 2009 m. Europarlamenta rinkėmūsė, ale mandatu neėškovuojė. 2011 m. savėvaldībiu tarību rinkėmūsė gava 3 vėitas Klaipiedas rajuona tarībuo.

Kėnu-tėbetėitiu kalbas – kalbū šeima, katra sodar aple 250 Rītū Azėjuo vartuojamū kalbū. Vogol besėrokoujantiu skaitliu ta šeima nosėleid tik indėeuruopėitiu kalbuom. Dėdlės dalies tū kalbū savībė īr tuonā.

Seras Artūras Konanas Doilis (Arthur Conan Doyle, 1859 m. gegužės 22 d. - 1930 m. liepos 7 d.) žymus rašytojas, gimęs Škotijoje, labiau žinomas kaip detektyvą Šerlokas Holmsas autorius.

Guotā īr neatskėriamė nu guotėškas mozėkas, katra īr nuogē vairi: guotekėnis roks, post-punk, neofolk, darkwave, doom/gothic metals, dark ambient ė kt.

Panemonė (lietovėškā (b.k.): Panemunė) īr miests Pagiegiū savėvaldībie, 8 km i pėitūs nū Pagiegiū. Šalėp tek Nemona opė, kėtuo opes posie īr Tėlžė. Panemonė īr pats mažiausis miests Lietuvuo. Be tuo, ana īr vėinintelis miests, katros netor sava seniūnėjės (prėgol Pagiegiū senionėje). Īr pagrėndėnė muokīkla.

Aleksėndra Gėrdėnis bova muoderniuosės eksperimentėnės fuonetėkas, statistėnės kalbuotīras specēlėstos. Tīrė fuonoluogėjės, dialektoluogėjės, eksperimentėnės fuonetėkas, lietoviu kalbuos ė kėtū baltu kalbū istuorėjės, bendrėnės kalubos teorėjės biedas. Ons pėrms ėš lietoviu kalbėninku apibendrėna lietoviu kalbuos fuonoluogėjės tīrėmos, susėstemėna ė sunuormėna termėnos, sukūrė origėnale klasėkinės bendruosės fuonoluogėjės teorėjė.

Mark Twain (Marks Tvens, tėkruojė pavardie Samuel Klemens Samuelis Klemensos 1835-1910) - JAV rašītuos, ėšgarsiejės nuotīkiu ruomanās „Tuoma Suojere nuotīkē“ bei „Heklebere Fėna nuotīkē“.