1881 m. gauts leidėms remuontoutė audruos apgriauta buokšta. Ons nugriauts ė pastatīts nūdėinas. Arkėtekts Piotrs Serbinovičios 1893 m. sopruojektava švėntuoriaus tuora ė vartus, 1896 m. parėngė bažninčės remuonta pruojekta. Ana so partraukuomės remuontouta lėg 1914 m. Ikūrus Telšiū vīskopėjė, bažninčė 1926 m. tapa katedra (vīskops Jostėns Staugaitis).

1597 m. mėnavuojama Radvėlėške katalėkū bažninčė ė parapėjėnė muokīkla. 1619 m. isteigta parapėjė. Ana miestelie gava sklīpa muokīkla ė klėbonėje statītė, kortė prieglauda. Konėgs K. Ausiens su parapėjietes 1769 m. pastat' nauj' medėn bažninč'. Anuo 1789 m. konsekrava pavīskopis Aduoms Kuoscia.

Dargna aba dargana ī tuokis uors kāp ėštėsā līn aba drimb šlapdraba, būn šalta, put vies. Vėsa dongu apdeng tirštė debesē. Tuokis uors būn kāp ožēn cėkluons. Dargna īpatingā tonkē būn rodenie, pavasarie, nesīk ė žėima. Par tuoki uora žmuonis i lauka ēn tiktās kāp būn kuokis rēkals, negal dirbtė lauka darbū.

Osnėis ī tuokė daugiametė žuolie, anuos stombris statmens, šakuots, tonkiausē dėdlis (lėg 2 m aukštoma, bet paprastā 0,5-1 m), nuors būn ė trompastombriu. Lapū kraštā baisē dīgliouti, skaudē badas. Osnėis žėids ī tuokis kap dīgliouts kamūlioks, vuo ont vėršaus anon rīškē rūžavuos spalvuos plaukalē. Kap nūžīdia – ėšēn pūkās.

P. Giannakis nu 2004 m. vaduovaun Graikėjės nacionalėnē rinktėnē, so katra 2005 m. Euruopas čempijuonatė laimiejė auksa medalios, vuo 2006 m. Svieta čempijuonatė ožjiemė II vėita.

Svėlē (lietovėškā (b.k.): Sviliai) īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, pri plenta Josvainē-Ariuogala ėr Šošvės opės. Svėlious gīven 175 žmuonis.

Glavns HTML kalbas vėinets īr elements. Kāp ėr XML, HTML elements tor varda ėr gal torėt bėkoukė skaitlio atrėbuto. Elementa vėduo gal būť tekstos ėr kėtė elementā. Tekstos, ėr dukterinē elementā gal kartuotėis ėr eť bet katra tvarka.

Viepūtėnis (kėtāp viepūtė, viepūtėnė, posnės) īr snėiga kauborīs, katros palėik pu tuo, kāp vies post snėiga par pūgas. Sogol tuokiūs vėitūs, kor vies ožsėsok: truobesiū kerties, ont pašlātiu, kalnaliu.

Beržā (lietovėškā (b.k.): Beržai) - Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo, 2 km nū Akademėjės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 256 prietelē.

Pranešėms ""ėvertėn valstiu gebiejėma dout aukšta līge geruove sava pėlėitem. Tas prėklausa nū ton, kāp pruodoktīvē panauduojamė resorsā. Diel ton, svieta kuonkuorencėngoma pranešėme vertėnamas ėnstėtocėjū, puolėtėka, faktuorēs, katrėi lēd ožtėkrėnt trompa ė ėlga čiesa akuonuomėne geruove.

1927 metās pasitraukė ėš puolėtėnė gīvenėma, tvarkė sava ūki Juokūbava dvarė. 1926–1941 metās bova P. Dogel gamībėnė ūkė vedies, kuōperatīvu „Lietūkis“, „Lins“ tarību narīs.

Krėkštiuonībie Trīs Karalē (aba Trīs Magā) ī ėš Persėjės atkakė̄ Kaspars, Merkelis ė Baltazars, katrėi pėrmė̄jė antlonkė tėktās gėmosi kūdėki Jiezo, ėr anam atnešė duovenū – auksa, smilkalū ė mėras.

Lėns Karalios (g. 1973 m. siejės 11 d.) bova Lietovuos dainėninks ė laidū vedies, gropės ŽAS narīs, puolėtėks. Nū 2008 m. lėgė 2010 m. bova Sėima narīs. Ons bova Tautuos prėsėkėilėma partėjės narīs.