A Nyugat 1925-ös novellapályázatán dicséretet nyert, ettől kezdve könyvei Budapesten a Franklin Társulatnál jelentek meg. Két évvel később Besztercebányán telepedett le. Regényei közt a legnagyobb hírre a Csillag a homlokán tett szert, ezt a magyar politikusok hazaárulásnak tekintették, a szlovákok pedig lealacsonyítónak. (A történet egy többször is megerőszakolt, kiszolgáltatott cselédlány életét mutatja be). A regényt Schöpflin Aladár, Móricz Zsigmond és Kassák Lajos is megvédte. 1938-ban az írónő férjhez ment Halász Miklós ügyvédhez. Még ebben az évben menekülnie kellett a faji üldözések elől. A második világháború alatt cikkeket írt antifasiszta lapokba. 1939-ben Párizsban az Üzenet, majd a Jászi Oszkár vezette Magyar Fórum munkatársa, később Spanyolországban és Portugáliában is megfordult. 1941-től az Egyesült Államokban élt, válása után 1945-től New Yorkban telepedett meg. Haláláig a Harc című lap újságírója volt.

1607-ben Dés város birtoka. 1675-ben a gyulafehérvári országgyűlés Dés és a kaplyoni földesúr közt ennek itteni gátja miatt huzamos időtől fogva peres ügye és viszálya eligazítására Teleki Mihályt, Bethlen Gergelyt, Sárpataki Mártont, Mikes Kelement, Lázár Istvánt, Sárosi és Bodoni Györgyöt és Torma Istvánt küldte ki. 1694-ben kincstári birtoknak írták, 1786-ban Dés város birtokai közé tartozott. 1788-ban a kincstár a hűtlenné lett Diószeghi Sámuel itt levő földjeit elfoglalta. Az 1750-es hivatalos összeíráskor Dés város birtoka volt, határának nagy része a Szamos mellett feküdt ez a rész eléggé terékeny, míg a hegyen fekvő határrész terméketlen volt. 1820-ban birtokosa Dés városa volt.

Verdi - Alzira (Alzira), Attila (Odabella), Az álarcosbál (Amelia), A lombardok (Giselda), Macbeth (Lady Macbeth), A haramiák (Amalia), Nabucco (Abigaille), Rigoletto (Gilda), Simon Boccanegra (Amelia/Maria), A trubadúr (Leonora), A szicíliai vecsernye (Elena)

Ez a szócikk részben vagy egészben a De Bruijn–Erdős theorem (graph theory) című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel.

Kádár József: Szolnok-Dobokavármegye monographiája II.: A vármegye községeinek részletes története (Alparét–Décse). Közrem. Tagányi Károly, Réthy László. Deés [!Dés]: Szolnok-Dobokavármegye közönsége. 1900. 338–342. o.

Két kisbolygót fedezett fel a saját obeszervatóriumából. Csillagtérképeit összehasonlította a távcsövén által látott éggel, és így próbált ismeretlen objektumokat felfedezni. Az első az 5 Astraea volt, ami igen fontos felfedezésnek bizonyult, hiszen a 4 Vesta 1807-es felfedezése óta igen hosszú idő telt el. Azért is volt komoly felfedezés, mert sok csillagász úgy vélte, hogy a már felfedezett 4 kisbolygó az összes, ezért le is álltak továbbiak keresésével. Akárhogyan is, Hencke nem adta fel és tovább keresgélt az 1830-as években. A siker nem is maradt el, felfedezte a ma 6 Hebe néven ismert kisbolygót. Ezenkívül sok energiát ölt a csillagtérképek pontosításába. 1866-ban halt meg Marienwerderben (ma Kwidzyn).