Karl V (1500–1558) oll' Habsburgõ suust S'aksa-Rooma riigi valitsõja 1519–1556, keisri alatõn 1530. aastagast, Aragóni ja Kastiilia (illatsõmba Hispaania) kuning (Carlos I nime all) 1516–1556, S'aksa kuning 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuning (Carlo IV), Burgundia hertsog (Charles II) (1506–1555) ja Austria ertshertsog, viimädse valitsõja aastagil 1519–1521.

Ungari riigipää Rákosi kulut' rahha sõaväe ja reparats'uunõ massmisõ pääle, samal aol ku inemiisi eol oll' väega kehv. Rahvas olõ-õs timä valitsõmisõga sukugi rahol nink tuu vei 1956. aastaga revoluts'oonini. Tuu käügin ütel Ungari aotidsõlt vallalõ Varssavi Paktist ja pääministre Nagy Imre tekk' tagasi mitmõparteisüstemi. Mitmõl puul Ungarin tulistiq ja tapiq KGB-lasõq ja Ungari salapolitseiniguq rahomiilsit meeleavaldajit.

1917 – Vinnemaal oll' Oktoobripööreq, bolševikuq Lenini juhtmisõl võtiq võimu Aotidsõlt Val'tsusõlt. Vana kallendri perrä oll' tuu 25. rehekuu pääväl 1917.

Mäng om tegemine, midä tetäs määntsidegi riiglide perrä hariligult lõbo peräst. Ku tüüd tetäs sakõstõ tulo saamisõ peräst ja kunsti ummi ideie näütämise peräst, sõs mängmisel hariligult säänest tsihti olõ-iq. Nuuq piiriq olõ-iq sõski väega selgeq, selle et mõnda mängo või kaiaq ku tüüd (nt. jalgpall elokutsõlidsõlõ jalgpallurilõ) vai kunsti (nt. mõni kildamäng).

Pestin või kõgõ inämb kaemist väärt kotussõs pitäq Andrássy tiid. Sääl om pall'o uhkit majjo, nii puutõ ku kortinit. Tänävä all om maisõmaa-Õuruupa kõgõ vanõmb metrooliin. Inämbüs tuu liini metroojaamost ommaq viil sääntsel kujol, niguq nääq umal aol ehitediq. Tänävä üten otsan om suur Kangõlaisi Plats, kon om Millenniumi monument (pühendet tuhanda-aastadsõlõ Ungari riigilõ) ja tuu iin tundmalda sõamehe haud. Platsi külgi pääl ommaq Kunstimuusõum ja Kunsthalle Budapest nink platsi takan nakkas pääle liinapark, kon muuhulgan om Vajdahunyadi loss. Üts Andrássy tii pärle om Ungari Riiklik Oopõrimaja.

Ku Eesik, Tõõsik vai nii edesi oll' kar'an joba olõman, võidi iispäävä sündünüle vas'kalõ pandaq mõni tõnõ nimi E tähe päält, tõõsõpäävä sündünüle T tähe päält jne. Edimädse Eesti aigu lehmile inemiisi nimmi es pandaq. Kolhoosiaol, ku kar'aq olliq suurõmbaq, olliq lehmil numbrõq, a sõski pantivaq näile nimeq kah. Sõs panti joba inemisenimmi kah.

Viira mõisa (sks. k. Wiera) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 16. rehekuu pääväl 1770 ärq Pardsi mõisast.

Ameeriga Riike Organisats'uun (inglüse keelen Organization of American States, OAS) om riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 35 Ameeriga riiki. Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen.

Umbõs kümme aastakka oll'eq säändseq Ungavitsa külä kokkotulõgiq. Ku Eesti-Vinne piirikontroll kimmäbäst läts', kahani ka kirmas. Noq om külägi piaaigu arq häädünüq.Lebedi küläh om kirmas jakapäävä edimädsel pühäl, Trubal tõõsõl pühäl, Tavidakondsah kolmmandal pühäl.

Chi-ho Yun(Yun Chi-ho) (Korea:윤치호;尹致昊, 26. joulukuu päiv 1864 Asan, Lõunõ-Korea - 9. joulukuu päiv 1945 Gaeseong, Lõunõ-Korea) oll' Korea poliitik ja vabahusvõitlõja.