Õnnõmängoq ommaq mängoq, kon mängjä saa pandaq rahha vai varra määntsegi sündmüse pääle, miä või toimudaq vai toimumada jäiäq, nink mängjä tsihis om võido kõrral rahha vai varra mano saiaq. Õnnõmänge ala kuulussõq näütüses kaartõ mängmine raha pääle, mängoautomaatõga mängmine, loteriiq, kihla vidämine spordivõistluisil jms.

• Kurzeme rajuun (Kurzemes rajons) • Zemgale liinaviir (Zemgales priekšpilsēta) • Põharajuun (Ziemeļu rajons) • Vidzeme liinaviir (Vidzemes priekšpilsēta) • Keskrajuun (Centra rajons) • Latgale liinaviir (Latgales priekšpilsēta)

Turneri Joseph Mallord William (Joseph Mallord William Turner, 1775-1851) oll' inglüse romantismiao maastigumaalja. Üteldäs, et timä stiil pand' alossõ impressionismilõ.

Mõistõ märke vällä kiränik Aksel Sandemose uman raamatun ""Pagõja ületäs umaq jäleq"", norra keelen ""En flyktning krysser sitt spor"". Sandemose esä oll' taanlanõ ni imä norrakõnõ. Raamat kõnõlas ütest Jante-nimelidsest väikust liinast Taanin, kon kõik tiidväq kõiki. Kiränik pruuvsõ täpsäle vällä üteldäq midägi, miä oll' aastagasatu skandinaavlaisi hingeelon olnuq.

Raha olõmisõ alossõs om ütiskundlinõ kokkolepmine tuu kotsilõ, et määnestki asja pruugitas kaupo vasta vaihtamisõs. Taa kokkolepmine või ollaq kas vabast tahtmisõst vai sunduslik. Raha häädüs või muutudaq inflatsiooni ja deflatsiooni mõol.

Luulõtuisi ja tõlkidõ kogo ""Maapuupäiv"" (üten Laaksoneni Heliga) (Sammakko ja Võro Selts VKKF, Võro-Turu 2000, Sammakko, Turu 2005 (kõrdustrükk)).

Lvivin oll' Šoti kohvik, kon 1930.-ndil ja 1940.-ndide alostusõn saiq kokko Poola matõmaatiguq Lwowi Matõmaatigakoolist ja istiq sääl pääle lõunaht matõmaatiliidsi probleeme arotadõn. Noidõ hulgan olliq funktsionaalanalüüsi luuja Banachi Stefan, Steinhausi Hugo, Borsuki Karol, Kuratowski Kazimierz, Kaci Mark, Ulami Stanislaw ja tõõsõq kuulsusõq. S'oo ilma aigo om kohviku nimi Desertni Bar ja timä aadrõss om Tarass Sevtšenko Prospekt (inne sõta oll' tuu poolaperäne nimi ulica Akademicka).

Varblane, Marju. 2007. Urvaste viiuldajad Otto Hiiop ja Kristjan Joakit ning nende repertuaar"" Seminaritöö. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia

Pererahvas om korgõ kadaja üle väega uhkõ ja nä hoitvaq taad lambidõ ja kitsõ iist. Poig Elmet tege aig-aolt puust mõnõ plõksi. Kunstiopilasõq ommaq kadajat maal'man käünüq ja suvõl kääväq huvilisõq tuud kaeman. Pernaanõ om jätnüq väikese pindrekese, midä pite nä tullaq saava ni lupas näil värteni kah sõitaq. 1

Vatikan, ammõtlidõlt Vatikani Liinriik, om tsill'okõnõ Õuruupa riik, miä om Rooman. Tä om kõgõ vähämb ja kä kõgõ vähämbä elänike arvoga riik kõgõn ilman.

Setoq ehk setokõsõq om õdagumeresoomõ rahvas, kink põlinõ elokotus om Lõunõhummogu-Eestin Setomaal. Setosit arvatas kokko ollõv päält 10 000.

Vanast oll' Vahtsõliina lähkoh Miikse külä man puu, kohe pikseh sisse lei. Taa puu oll' rahva siäh au seeh. Timäst müüdä minneh kummardõdi ja pallõldi:

Tuu ilmu katõn köüten kümneaastadsõ vaihõga (1605 ja 1615) Hispaania kuldaol. ""Don Quixote"" om hispaania kirändüse kõgõ mõokamb teos ja maailmakirändüse suurteos. Tedä peetäs edimädses muudsas õdagumaisõs romaanis.