Van Goghi Vincent Willem (Vincent Willem van Gogh, 1853-1890) oll' hollandi peräimpressionistlik kunstnik. Timä luud ommaq mõnõq maailma kõgõ tunnõtumbist, populaarsõmbist ja kallimbist kunstiteossist.

Peräst Keldi (pääle 450 i.m.a.) ja Rooma (9 i.m.a. – u. 430 m.a.p.) aigo pand' Ungari riigile alossõ 9. aastagasaa lõpon valitsõja Árpád, kink pujapujapujapoig István krooniti Rooma paasti puult saadõdu krooniga aastagal 1000. Ungari Kuningriik kest' 946 aastakka ja tedä peeti mitmõl aol õdagomaa ütes kultuurikeskusõs. Pääle umbõs 150 aastaga pikkust (1541–1699) türkläisi valitsust osan Ungarin integreeriti Ungari Habsburgõ monarkiaga ja timäst sai Austria-Ungari katsikmonarkia (1867–1918) üts puul.

Arvamiisi ""Puhastusõ"" raamatust om olnuq egäsugutsit. Oksaneni om kitet Eesti aoluu käsitlemise iist ja taast tõisilõ rahvilõ kõnõlõmisõ iist. Tedä om ka süütet Nõvvokogo Eesti elo üteülbälidsen kujotamisõn. Ummohtõ om Oksaneni tüüq olnu populaarsõq ni raamatin ku ka lavastusin.

Pääle puulttõist aastagasata sõto Ungari ja tõisi riikega saiq türkläseq 1526. a. otsustava võido Mohácsi tapõlusõn, kon kuning Lajos II sai pagõdõn hukka. Keset poliitilist kaost valõq Ungari aadlimeheq kõrraga kats kuningat: Szapolyai Jánosi ja Ferdinand I Habsburgõ kuningasuust.

Võismõlilli om armõdu hulga egäl puul, ynnõ Antarktikan olõ-i ja Afrikan om veidüq. Eestin om võismõlill harilik kasv ja tuud om pääaśaligult sääl, koh om hulga inemiisi: nurmõ- ja tiiveerin, aian, pargin, kar´amaal, a ka luudusõn, sääl kon inemiisi olõ-i.

Vincent sündü 30. urbõkuu pääväl 1853 Zundertin Hollandin ja võtt' hindält elo 29. hainakuu pääväl 1890 Auvers-sur-Oisein Prantsusmaal. Umaq tüüq lõi tä elo 10 perämädse aasta kestel.

Lämmüs ehk lämmi om füüsikan (lämmäoppusõn) ütelt kihält vai kihhi süstemilt tõõsõlõ siseenergiä ülekandmisõ mikroskoopilinõ moodus. Ka vahtsõn süstemin jääs tuu energiä mikroosakõisi kõrraperäldä liikmisõ energiäs.

Ungari kiil om soomõ-ugri kiilkunna kiil, midä kõnõlõs umbõs 14.5 mill'onat inemist. Ungari kiilt kõnõldas päält Ungari viil Romaanian, Slovakkian, Serbiän, Ukrainan, Sloveeniän, Horvaatian ja Austrian.

Kehv kuuldminõ vai rassõ kuuldminõ om tuu, ku helü kuuldminõ om nõrgas jäänüq vai hoobis ärq kaonuq. Tuu või juhtuq ega elolisõga, kinkal kuuldminõ olõman om.

Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun (inglüse keelen The Association of Southeast Asian Nations, lühkolt ASEAN) om geopoliitilinõ ja majandusorganisats'uun, kohe kuulusõq 10 Lõunõhummogu-Aasia riiki. Tuu luudi 8. põimukuu pääväl 1967 Indoneesiä, Malaisia, Filipiine, Singapuri ja Tai puult. Noilõ ommaq mano tulnuq viil Brunei, Birma, Kambodža, Laos ja Vietnam.

Riho Manivald Villem Grünthal oppõ 1983. aastagast Helsingi Ülikoolin fennougristikat ja õdagumeresoomõ kiili. Aastagal 1990 magistri, 1996 litsentsiaat ja aastagal 2003 filoloogia doktor. 2005. aastagast om Grünthal Helsingi ülikooli õdagumeresoomõ kiili profesri.