Rakstineica Linda Šmite par Evys Mārtužis romanu „Pētera zvērests” irā sacejuse, ka tys ir viesturiskys romans ap baltīšim, kuramā autore paleidz skaiteituojim ītēmēt cytu eistyneibu gareigajuo, politiskajuo i religiski ideologiskajuo atzarē. Romans jau asūt pasaukts kai latvīšu da Vinči kods, par latvīšu pošatmanis mūdynuotuoju. Gruomota puorsteidz ar autoris pylneigajom zynuošonom na tik ap viesturi i kulturys viesturi, a taipoš vysaidu olūtu i autoru pīminiešonā, byunūt par sovu sakņu tāmātuoju.

Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.

Stelenboša universitetā tyka padarynuots pyrmais Afrikā atsarodušais mozais Zemis muoksleigais paceļnīks - SUNSAT, kuru komsosā palaide 1999 godā.

Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: евро) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 g. janvara mien. — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.

Prionailurus iriomotensis, Imaizumi, 1967 (anglīšu: Iriomote cat, krīvu: ириомотская кошка, latvīšu: Iriomotes kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus iriomotensis dzeivoj Japanejā (Iriomote i Rjukju jiurusolos).

Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.

Kuprovys katuoļu parapeju īstateja 1925 godā, padalūt nu Vileks i Bolvu parapejis nazcik solu. Bazneicu pastateja treis godus piečuok, 1928 godā. Natuoli nu Kuprovys dzeļžaceļa stacejis ceļamolā pastateja uoriskai gondreiž parostu kūka nomu. Nomu stateja iz augstim akmiņa pundamentim. Kairā molā sataiseja treisustobu dzeivūkli ar vyrtuvi plebanejai, a lobā molā lyugšonu nomu. Dīvanoma pastateišonu vadeja pravests Bronislavs Kivrāns.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

1994. goda apreļa m. 14. dīnā iz vaļsts pasajāmuma Preiļu sīra dareitovys buozis tyka īstateita akceju sabīdreiba Preiļu sīrs. Pasajāmums paplata sovu sortimentu. 80% sovys produkcejis eksportej iz Daneju, Holandi, Igauneju, Krīveju.

Kurīņs (latvīšu: kurināmais; krīvu: топливо; anglīšu: fuel) — dedzeiga lītne, kura vīgli reagej ar uorejū ci pošā lītnē asūšū skuobynuotivi, kuru lītoj lelam syltuma energejis daudzumam dabuot.

Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.

Nierzys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.