Leckava pėrm karta ivardinta miestelio 1658 m. Pėrmuojė katalėkū bažninčė pastatīta 1630 m., 1622 m. pastatīta evangeliku-refuormatū bažninčė. Katalėkus globuoj žemaitiū seniūns Liackis. Vėitas gīventuojā bažninče i vėituove vadėna anuo vardo. 1644 m. bažninčė sudėgė. Dvarininks pastatė kėta dėdesne, no i ta 1783 m. sudėgė. 1785 m. Aduoms Gurskis pastat nauja bažninče, no per II svieta vaina bažninčė bova sudeginta. Puo vainuos parapijietem ėlga nebova leista statītė bažnīčes senuojė vėituo, dėltuo 1955 m. bov pastatīta laikėna bažnīčė. 1958 m. bažnīčė pastatīta senuojie vėituo.

Nakti ėš 1941 m. bėrželė 24 d. ī 25 d., Rainiu mėškelie SSRS Raudonuojė armėjė žiaurē nožode aple 80 kaliniu (ėntelektualo, tėisėninku, puolėtėku ė kėtu nėikuo nenosėkaltosio Lietovuos žmuoniu, oždarīto ī Telšiu kaliejėma). Tas vadėnama Rainiu žodīnes.

Sauslapis ī tuokis laps ėš tonkaus puopīriaus, katros tink rašalou ėšvalītė. Sauslapius nauduoj kap raša plonksna aba rašalėnio parkerio, ka švėižē ožrašītam raštė esontės rašala balotės naėšteptom kėta poslapė, nasosilėitom. Tuokius sauslapius seniau liuob dies i muokīklėnius sāsiovėnius.

Tamėlu kalba – tamėlu nauduojama kalba, vėina ėš nedaugele Indėjuo ruokounamu kalbū, kėlėma ne ėš sanskrita. Tor sava rašta, vadėnama Tamėlo rašto).

Lažā (lietovėškā (b.k.): Lažai) - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 80 prietelio. Par Lažū kaima ein' kelis Sorvėlėškis-Mėigienā.

Gerdvils o Erdvils bova Žemaitėjės konėgaikštis. Minavuojams drauge so Vīkintu 1219 m. Galiča Vuolīnės sotartī. Ons galiejė būtė Triniuota tievs.

„Ordo Rosarius Equilibrio“ īr Švedėjės apokalėptėnė neofolkliuora ė martial industrial kuolektīvs. Pagrindėnē narē īr Tomas Pettersson ė Rose-Marie Larsen.

Atienā (grākėškā: Αθήνα) - Graikėjes suostėnė i dėdliausis miests. Atienū vards kėles iš graikū dėives Atienes. Atienūs gėmė pėrmuoj demokratėj, Olimpėnes žaidīnes i filosofėj. Dabā Atienus gīven 770 tūkst. gīventuojū, so priemėstēes - apie 4 mln.

Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė vuo JTO (seniau Sovėinėtūju Nacėju Organėzacėjė; SNO) īr tarptautėnė uorganėzacėjė, vėinėjontė zars vėsas liousas svieta valstībės. Anuo nūnā īr nat 193 valstībės. JTO būstėnė īr Niojuorkė, JAV. Naujausē priėmts Pėitū Sudans.

Toše Proeski (Тодор „Тоше"" Проески; g. 1981 m. sausė 25 d. - m. 2007 m. spalė 16 d.) bova Makedonėjės mozėkonts, dainu autorius, mėnavuots kāp Balkanu Elvis Preslis. Dainava pop, klasėkėne, tradėcėne Balkanu mozėka.

Kelėivėniu stacėjė īr ākštė kelėivėnėm autuobusam stuovietė ė sokiuotėis so specēlē pabūdavoutās tvarkaraštēs, bodīnkās ė kėta infrastruktūra, skėrta aptarniautė kelėivius.

Rēskiū tīrs ī tīrs Žemaitėjuo, Plongės rajona pėitvakarėnėm šmuotė, 4,5 km šiaurės vakarūsp nug Kuliū, Kuliū medie. Apjėm 8,75 km². Tas ī plīns (aukštapelkė), aplinkō katron niūks kėmėnū plīnraistē. Vėdorėnie dalī ī gausoms ežeruokšniu, telkš Rēskiū ežers (4 ha). Rītinio tīra robežiom tek Mėnėjės ėntaks Alonts, šiaurės vakarūs prasėded Mėnėjės baseina opalē – Kartenalė II ė Tīropis, vuo pėitūs – Trompės ėntakā.