Paderšič je pred vojno študiral slavistiko na Filozofski fakulteti v Ljubljani in leta 1941 diplomiral. Kot študent je bil član krščanskosocialističnega AD Zarja. Po izbruhu druge svetovne vojne v Jugoslaviji se je leta 1941 aktiviral v OF in že februarja 1942 odšel na Dolenjsko, kjer je postal član odbora OF v novomeškem okrožju. Ko so italijanske enote v veliki ofenzivi preiskovale območje med Novim mestom in Šentjernejem, se je s skupino aktivistov zatekel v Beceletovo jamo blizu Zagrada pri Otočcu. Njihovo skrivališče je bilo izdano in obkoljeno. Po obleganju jame so se vsi aktivisti razen Batreje predali. Paderšič je predajo odklonil in se po dolgotrajnem odporu v jami še dva dni bojeval proti sovražnikom. Nazadnje se je sam ustrelil. Za narodnega heroja je bil proglašen 20. decembra 1951.

Mesto Valletta je zgled idealnega renesančnega mesta zaradi svojih utrdb, pa tudi mestnega življenja. V 17. stoletju so bile utrdbe znane po vsej Evropi in bi lahko vplivale na oblikovanje dela Luksemburške trdnjave. V knjigi iz leta 1878 je Valletta opisana kot ""eno najbolj utrjenih [mest] na svetu"". Danes utrdbe v Valletti veljajo za najpomembnejše utrdbe na Malti in so sestavni del Unescovega seznama svetovne dediščine.

Jobs je naredil še eno ključno potezo leta 1981, ko je prečesal svet v iskanju oblikovalskega podjetja za Applove nove proizvode. Naredil je večmilijonski posel z Hartmutom Esslingerjem, ki je delal za podjetje Frogdesign. Esslinger je razvil ""Snežno belo oblikovanje"" za Applove proizvode. Vsak ""Snežno bel"" proizvod je imel linije, ki so tekle čez del njegove površine, kar je naredilo predmet navidezno manjši. Esslingerjev prvi proizvod, ki ga je oblikoval, je bil Mac SE. Snežno belo oblikovanje se je redno pojavljalo na Applovih računalnikih, monitorjih, številnih periferijah in celo na kablih. Po bitki v podjetju z novim šefom Johnom Sculleyem je Jobs dal odpoved in ustanovil podjetje NeXT. Esslinger je sledil Jobsu in oblikoval nov stil za računalnik NeXT.

Robežnik je leta 1958 končal študij germanistike na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Kljub temu, da nima formalne glasbene izobrazbe, je avtor preko 150 glasbenih del, med katerimi so najbolj znane slovenske popevke:

Johann Gottfried von Herder, nemški pesnik, prevajalec, teolog in filozof, * 25. avgust 1744, Mohrungen, Vzhodna Prusija, † 18. december 1803, Weimar.