Ta oli Riia kaupmehe Peter Heinrich Blanckenhageni (1723−1794) ja tema abikaasa Eva Maria Grote (1742−1786) poeg. Õppis Leipzigi ülikoolis. Kodumaale naastes sai temast Riia kriminaalkohtupalati assessor. 21. augustil (ukj 1. septembril) 1794. aastal omandas koos ema ja vendadega Püha Rooma keisrilt aadlitiitli ja võeti järgmisel aastal tänutäheks isa teenete eest Liivimaa rüütelkonna matriklisse. 1803−1806 oli Liivimaa Maakrediidiseltsi ülemdirektsiooninõunik. 1806. aastal teenis Liivimaa maamiilitsa ülema adjutandina. Tõusis kolleegiuminõuniku teenistusastmeni. Elas seejärel oma Allaži mõisas. Teda autasustati Püha Anna II klassi ordeniga.

2013. aasta täiskasvanute suusaorienteerumise MMil sai sprindis 17. koha ja segateatesõidus 8. koha. 2013. aasta suusaorienteerumise EMil sai segateatesprindis 6. koha koos Even Toomasega. 14. aasta suusaorienteerumise EMil sai 2014 sprindis 9. koha ja segateatesprindis 8. koha. 2015. aasta suusaorienteerumise EMil sai sprindis 15. koha ja teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Evely Kaasiku ja Doris Kudrega 5. koha. 2016. aasta suusaorienteerumise EMil sai ta sprindis 9. koha ja teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Evely Kaasiku ja Piret Pärnikuga 5. koha. 2017. aasta suusaorienteerumise MMil sai ta teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Doris Kudre ja Epp Paalbergiga 4. koha

Toomas Kilgas, Kirjastuse Koolibri kauaaegne reaalainete õpikute toimetaja, Saue Gümnaasiumi füüsikaõpetaja, Saue Gümnaasiumi matemaatikaõpetaja

Organisatsioonilise tegevuse tulemuslikkuse mõõtmiseks mõeldud tasakaalus tulemuskaardi töötasid välja Robert Kaplan ja David Norton ning seda tutvustati esmakordselt 1992. aastal Harward Business Review ajakirjas artikliga „The Balanced Scorecard – Measures that Drive Performance“. Nende raamat, “The Balanced Scorecard”, mis avaldati 1996. aastal põhines nende läbiviidud uuringule ""Measuring Performance in the Organization of the Future"", milles jõuti järeldusele, et olemasolevad jõudluse mõõtmise lähenemisviisid, põhinevad ainult kitsastel finantsmõõdikutel, mis on juba vananenud ning takistavad organisatsioonide võimalust luua ning demonstreerida nende tõelist väärtust. Kaplani ja Nortoni välja antud raamat on tõlgitud 24 erinevasse keelde ning aastal 2003 ilmus nende raamat ka eesti keeles.

Geen võib olla teatud valku kodeeriv DNA või RNA järjestus või RNA ahel, millel on mingisugune konkreetne funktsioon organismis. Elusolendid sõltuvad geenidest, sest geenid määravad täpselt ära kõik valgud ja funktsionaalsed RNA ahelad. Geenid hoiavad endas informatsiooni, mille alusel ehitatakse ja säilitatakse organismi rakke ning mille põhjal pärandatakse järglastele geneetilist materjali. Kuid siiski rakus on organelle (mitokonder), mis replitseeruvad iseseisvalt ja neid ei kodeerita DNA põhjal. Kõikidel organismidel on palju geene, mis vastavad mitmetele erinevatele bioloogilistele tunnustele – mõned neist on meile nähtavad (nt silmavärv või jäsemete arv), mõned tunnused aga pole meile silmaga eristatavad (nt veregrupp või suurem tõenäosus saada mingisugune spetsiifiline haigus).