Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.

Angola (Portugāļu: Angola) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Luanda. Angolys 1 246 700 km² pluotā dzeivoj vaira kai 25 milijoni dzeivuotuoju, i ite 23-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Pravoslaveibys viesture Jākubmīstā īsasuoce 16 godusymtā, kod nu Krīvejis pa Daugovu ceļuoja daudzi silejnīku. Niulejuo pravoslavu kleštora apleicīnē nu 1670 da 1675 goda pastateja pyrmū kūka Svātuo Gora cierkvi i sūpluok taipat kleštoru. Apleik cierkvys teritorejai pastateja bīzu myurini sīnu ar saujamlūkom, kas izglobuota da myuslaikim. Piec guņsnelaimem tymā pošā vītā 1887 godā pastateja myurini cierkvu Bizantejis stiļā – krystveida cierkvi ar pīcim kupolim i supluok asūšu zvanineicu. Cierkva irā slavanuo Jakobštatis Vysusvātuokuos Dīvadzymdynuotuojis ikona, deļtuo niule itei vitā irā Latvejis zeimeibys pravoslavu svātceļuojuma golasnāgs. Niule otkon dora veirīšu Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors. Tī dzeivoj 10 ticeibys veiri, kuri dūd paleigu Jākubmīsta tryuceigajim i bezdarbnīkim, poši struodoj goldnīceibā i sovā saimisteibā. Dora biblioteka, svātdinis škola, dvēseliskais seminars ticeibys vuiceibys školuotuojim i virīņa vyrtuve. Cierkvā dora i krīvu, i latvīšu pravoslavu parapeja. Sevkura mieneša pyrmejuo svātdinē – dīvakolpuošona latvyskai.

Rokstu olūtūs pīmynāti ari 4 leluokī lībīšu apdzeivuotī nūvodi - Daugova, Turaida, Metsepole, Idumeja. Stypruok nūcītynuotuos piļs ir Lelvuordē i Aizkrauklē, svareigs tierdzeibys centrs - Daugmale (Daugovys kreisajā krostā 22 km iz augšu nu Reigys). Slovonuokī vodūni Ako (piļs Solyspilī voi tūreizejā Muorteņsolā) i Kaupo (piļs Turaidā).

Teatris maņ īpatikās jau nu pusaudža godim. Kod suoku uzastuotīs pamatskūlys sareikuojumūs, bet vysā nūpītneibā suoku tam pīsavērstīs skūluotuoju institutā, kur beja īvasta obligatuo teatra muokslys studeja kai muoceibu prīkšmets. Pirmūs divus godus muocejūs pi vacuos patosa skūlys aktīra V. Segleņa, kurš tanī laikā beja ari Latgalys Teatra režisors Rēzeknē. (..) Bez šytom studejom as tiku ari muocejīs teatra kursūs Reigā gon pi Zaltmota, kurš koriģēje munu dikceju; gon pi E. Feldmaņa, kurš iz Latgalys Teatra direktora liugumu gatavuoja mani režisora amatam Latgalys Teatrī. Šitajā pošā nūliukā as apmeklieju ari slavenū muokslinīku Čehova i Gromova reikuotū teatra seminaru Reigā Latvejys konservatorejā, kur muocejūs cīneit Staņislavska skūlu Moskovā, ar dziļu nūpītneibu analizēt dramatiskūs dorbus i ījustīs lūmuos. (..)