Solujuoņu pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sylajuoņu pamatškola, kulturys noms, biblioteka Sylajuoņu i Kotļarovys solā, feļčeru punkts. Pogosta centrys Solujuoni.

1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem"" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).

Roms Kalanta (lītaunīku: Romas Kalanta; 1953 pebraļa m. 22 dīna Aleitā — 1972 maja m. 14 dīna Kaunē) — lītaunīku disidents, kurs izpiļdeja pošsadegšonys aktu, protestādams pret SSRS vaļdi.

Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.

Vuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.

Anna Rancāne (1959) — latgaļu ailineica i publiciste, vīna nu pošu zeimeiguokūs Latgolys liriku, latgaļu himnys vuordu autore. Rakstejuse latgaļīšu i latvīšu volūdā.

Laikvuords (anglīšu: verb; krīvu: глагол; latvīšu: darbības vārds; verbs) — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?

Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.

Ed.Veidenbauma premeja (1993). Juliana Kardinala Vaivoda bolva (1995). Aspazejys premeja (2000.g.). a/s «Presis noms» gūdolga par manuskriptu «Svātdīne» (2002).

Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (Spanīšu volūda: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).

Vuicejīs Drycānu pamatškolā. Iņteress ap gruomotom radeja aizalikšonu tikt par gruomatlaidieju. Ar paraudzeibu beidzs Reigys poligrafejis omotškolu, darejs SSRS Zineibu akademejis 2 drukaunē Moskvā. Gataviejs izlaisšonai rymtys gruomotys krīvu, anglīšu, vuocīšu, praņcīšu, arabu i kinīšu volūduos.

Vikiteka (anglīšu: Wikimedia Commons; taipoš Commons ci Wikicommons) irā breivai dabojamu atvaigu, skonu failu i cytu failu kūplasejums. Tys irā Vikiviesteitivu Fonda projekts, kimā sevkurs var nūsasyuteit failus i itī faili irā izlītuojami vysūs Vikiviesteitivu Fonda projektūs vysuos volūduos. Vysuvaira Wikimedia Commons failus izlītoj ""Vikipedejā"" - breivajā eņciklopedejā.