Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.

Jaunūs sorkonūs batviņu virīni vard kūpā ar vysom batviņu lapeņom. Kapcātu gali pavard, daber ozboru. Vysaidu duorzuoju (batviņu, cukrabatviņu, kuopustu) lopys, leidz vareibai jaunuokys, nūmozgoj i smolkai sagrīž kūpā ar sauveiti zaļūs cybuļu. Kod gale i ozbors pa pusei meiksti, sagatavātūs zaļumus līk pūdā, deļ garžys damat pypyru i lauru lopu. Vard, cikom vyss meiksts. Ād ar kriejumu.

Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.

Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.

Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.

Tagadejo myura bazneica pastateita pravesta Juoņa Voloviča laikā 1882 godā, izlītojūt grafa S. Ziberga i draudzis ļaužu zīdojumus. Bazneicas projektu sastateja arhitekts K. Tihomirovs. Bazneica ir ar divim simetriskim tūrnim, nu akminim. 1896 goda veiskups Albins Simons Borkovas bazneicu koņsekreja Svāto Stanislava - mūcekļa i veiskupa gūdam.

Vasalovys pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Vasalovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, specialuo pyrmškolys īstate i feļčeru punkts.

Tiervetē — jau 1.g.t. leidz Kr. beja nūcītynuota apmetne i pilskolns. 13.g.s. suokumā - zemgaļu pretuošonuos kustebys centrs i daudzu dramatisku ceiņu oculīcineica. Vēļ 13.g.s. beiguos zemgali Nameiša vadeibā Tierveti spēja atkaruot i vuocīšus iz laika puordzeit nu vysys Zemgalis. 1286.g. kod uzvarēt vairs nabeja īspiejams, zemgali pili nūdadzynuoja. 1339.g. vuocīši vītā uzcēle myura pili.

Pyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei.

Einigkeit und Recht und FreiheitFür das deutsche Vaterland!Danach laßt uns alle strebenBrüderlich mit Herz und Hand!Einigkeit und Recht und FreiheitSind des Glückes Unterpfand -Blüh im Glanze dieses Glückes,Blühe, deutsches Vaterland!