Nõvvokogo Eestin keeleti sini-must-valgõ lipu pruukminõ ärq. Lipp tuudi jälq avaligult vällä 1988. aastagal ni tõmmati 24. radokuu pääväl 1989 vahtsõst üles Pikä Hermanni torni. Riigilipus võeti tä ammõtligult jälq 7. põimukuu pääväl 1990.

Tüüd and AS Eesti Vanglatööstus, Murru vangimaja maa-alal tegotsõs neli firmat. Murrun tüütäs u 280–290 vangi, vangimajast välänpuul 20–30 vangi. Pääle keskkoolituse saava vangiq oppi tisleris, aidnigus, keevitäjäs vai umblõjas.

Lisas põh'aeestilidsele eesti kiräkeelele om Eestin pruukmisõn ka lõunõeestiline kiräkiil - võro kiräkiil, midä pruugitas põhilidsõlt Võromaal, a ka muial Eestin, kon eläs võrokeelist rahvast.

Kõik kolm päämäst parteid tahiq majandusõ liberalisiirmist ja parõmbat läbisaamist Õdago-Õuruupaga. 1998. a. alost' Õuruupa Liit kõnõluisi, et Ungarit liikmõs võtta. 1999. aastagal sai Ungari NATO liikmõs. 2003. a. referendumil and' 85% helü tuu puult, et Õuruupa Liido liikmõs saiaq. Tuu juhtu 1. lehekuu pääväl 2004.

Hiina Rahvavabariik (lühembält Hiina RV), midä mõnikõrd kutsutas Kommunistligus Hiinas vai lihtsähe Hiinas ja miä kontroll maisõmaa-Hiinat, Hong Kongi (aastagast 1997) ja Aomeni (aastagast 1999);

Eesti president Ilvese Toomas Hendrik käve edimäidsil ammõtliidsil välämaavisiidel Lätin ja Soomõn, kon kohtu Riian Läti presidendi Vīķe-Freiberga Vairaga ja Helsingin Soomõ presidendi Haloneni Tarjaga.

Naid om kolmõ- ja neläharoliidsi. Neläharolidsõq ommaq rohkõmp iks sitaviglaq, kolmõ haroga om rohkõmp haina- ja põhuvigõl. Ku tõist võttaq ei olõq, sõs või neläharolist kah haina ja põhu man tarvitaq, a mud'o om iks kolmõharolinõ kergemp. Vanast oll' katõ haroga viklo kah, nuuq olliq linakubo nõstmisõs.

Napoleoni sõto aol ja pääle tuud es kutsuta Ungari riigipäivä (Országgyűlés) aastakümnide joosul kokko. 1820-ndil oll' keisri sunnit riigipäävä kokko kutsma ja tuuga naas' pääle reformõ aig (1825–1848, ungari keelen: reformkor).

15. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1401 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1500.

Praali Kunn'mägi om Räpinä kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 107 miitret. Mägi om mõtsa sisen, sääl pääl kasusõq päämädselt pedäjäq.

Árpádi suku kuningide valitsõmisõ lõpon aastagal 1301 jäi kuningavõim nõrgõmbas. Pääle laastavat interregnumi aigo (1301–1308) sai võimolõ edimäne Anjou suust kuning Charles I (Károly I). Timä esäpoolinõ vanaimä oll' kuning István V tütär. Tä lõi tagasi oligarhõst rivaaliq, kedä kutsuti ""väiksis kuningis"". Tõnõ Anjou suust Ungari kuning Lajos I (1342–1382) käve mitmõl edokal sõakäügil Leedust Lõunõ-Itaaliani (Napoli Kuningriigini) ja oll' ka Poola kuning aastagast 1370. Ku kuning Lajos I ilma poiga saamalda ärq kuuli, tulliq jälq segätseq aoq, miä lõppiq sõs, ku troonilõ sai Zsigmond (1387–1437), kinkast 1433 sai ka Pühä Rooma riigi keisri. Zsigmond oll' kah (eski mitond muudu) Árpádi kuningasuu perrätulõja.