Drake'i Francis (Francis Drake, 1491-1557) oll' inglüse meresõitja. 1581 lei kuninganna Elizabeth I tä rüütlis. Tä oll' Inglüse laivastigu tähtsüselt tõnõ juht lahingun Hispaania armaada vasta 1588. a. ni allu õnnõ Howardi Charles'ilõ ja kuningannalõ. Tä kuuli düsenteeriähe pääle summa lännüt pääleminekit San Juanilõ Puerto Ricon 1595. a.

Hitleri Adolf (Adolf Hitler) sündü 20. mahlakuu pääväl 1889 Austrian ja tä oll` Śaksamaa poliitik. Hitleri Adolf oll` karismaatilinõ miis ja tä valitsusao korgpunktil oll` suuremb osa Õuruupast timä kontrolli all. Tä oll` Śaksamaa sõaväe ja rahva juht Tõõsõ Ilmasõa aol ja ku Śaksamaa oll` sõa piaaigo kaotanuq sis Hitler tekk` Berliinin uman punkrin hindätapmisõ.

Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle"" om ""Võro-Seto tähtraamadu"" katõkümne viies aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri. Toimõnd' Reimanni Nele.

Rõnnakuup om kuup inemise (ja tõisi eläjide) kihä päälmädse jao sisen, midä kaitsvaq rõnnakorv, nahk ja muskliq. Rõnnakooban ommaq süä ja täü. Rõnnakoobast allapoolõ jääs vaheliha ja tuu all kõtukuup.

Rahvakallendri vai rahvakalendre om määntsegi rahva perimüslik aoarvamisõ süstem, minka mano käüväq uskmisõq, kumbõq, rahvalauluq jms. Rahvakallendri muutus aoluun ja saa mitmõlt puult mõotuisi.

Vahtsõ-Koiola mõisa (sks. k. Neu-Koiküll-Kirrumpäh) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 1744. ja 1751. a. vaihhõl ärq Vana-Koiola mõisast.

Läti tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega (makron pikki vabahelle tähüstämises - ā, ē, ī, ū, vanastõ ka ō; haak tähti š, č ja ž pääl ni sedii tähti ģ, ķ, ļ ja ņ, vanasti ka ŗ all pehmehüse tähüstämises).

Keskmäne Suujärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun. Pääle timä ommaq sääl suun viil Suur Suujärv, Kamarusjärv ja Pähnijärv.

Inemisel om kats täüd, miä rõnnakooban ripusõq, kummalgi puul üts. Hõng ehk luhvt tõmmatas suust ehk nõnast sisse ja saa täü sisse hõngutoro ehk lõõri läbi, miä mitmõhõ harro juusk ja lugõmada pall'o harokõisiga kõiki paiko täü sisen küünüs. Lõõri päälmäne ots om kõrrõluust ja nimitetäs lõõripääs ehk kurgusõlmõs. Lõõr esiq om kokko pant kõrrõluutsist rõngist, miä iks vinnan saisvaq ja nii toro vallalõ hoitvaq. Hõngu sissetõmbaminõ sünnüs tuuläbi, et rõnnaq osast vaheliha, osast küleluid ülesnõstvidõ musklidõ abiga hindä lajendasõq, ent hõngu vällätoukaminõ tuuläbi, et rõnnaq hindä jälq kokko tõmbasõq.

Kinniqpidämise algusõs Harkun või pitäq aastat 1926, ku tahaq ehitedi sunnitüüvangimaja. 1920.–30. aastil om Harkun eri aol olnuq täüskasunuisi vangimaja, kur’ategijide parandusmaja ni tüüpõlgjidõ ja joodikidõ tüülaagri.

Tarto kiil om üts lõunaeesti keelist, midä või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis vai regionaalkeelis. Inämbüisi peetäs tarto kiilt siski lõunaeesti keele vai eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Tarto murdõs.

Võromaal Kanepi kihlkunnan Keväjä turismitalon peeti võrokõisi tõnõ tsõõriklaud. Päämidselt arotõdiq tuud, määne võisiq tullaq edimäne võrokeeline laulupido ""Uma Pido"" 2008. aastaga suvõl Põlvan. Tsõõriklavva kõrraldaja oll' Ojari Triinu.