Seto kombih ommaq segähünüq Vana Testamendi prohvõdi Eelijä ja Vahtsõ Testamendi apostli Jaakobusõ mälehtüspäiv vai jakapäiv. Tuu om nii selle, õt naidõ pühhi aolinõ vaheq om veigaq väikene. Iljapäivä peeti innep Petserimaa hummogunulgõh, a jakapäivä õdagunulgõh.

1684. aastagal piiras' Pühä Liiga 38 000-meheline sõavõgi Budat, a es sutaq säält türkläisi vällä aiaq. 1686. a. tulti vahtsõst, s'ookõrd 74 000 mehega, noidõ hulgan oll' s'akslaisi, horvaatõ, hollandlaisi, ungarlaisi, inglaisi, hispaanlaisi, tšehhe, itaallaisi, prantslaisi, burgundialaisi, taanlaisi ja ruutslaisi. Krõstlaisi vägi ai türkläseq vällä Budast ja Pestist nink mõnõ aastaga joosul egalt puult, kon inne oll' olnuq Ungari riik, vällä arvat Timişoara (Temesvári) ümbrüs. Noidõ tapõluisi käügin häösiväq Buda ja Pest tävvelidselt. 1699. a. sõlmiti Karlowitzi Lepüng, miä kinnüt muudatusõq ja 1718. aastagas vabastõdiq perämädseq osaq Ungari Kuningriigist türkläisi võimo alt.

Riia (läti Rīga [r'iiga], latgali Reiga, liivi Rīgõ, s'aksa Riga)om Läti pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Riia om ka Baltimaiõ kõgõ suurõmb liin. Riian eläs üts kolmasjago lätläisist. Riia om Daugava jõõ alaotsan. Riia ala suurus om 307.17 km2. Riia aoluulinõ keskliin om aastagast 1997 UNESCO maailmapärandüse nimistün. Riia luudi aastagal 1201 ja tä om inneskine Hansaliido riik.

Aadom om mateeriä põhiosakõnõ, mink kesken om tihhe säsü (tuum) nink tuu ümbre om negatiivsõlt laet elektronnõ pilv. Aadomisäsün ommaq positiivsõlt laeduq proodoniq ja eelektrilidsõlt neutraalsõq neutroniq.

Kuning Kustaa Vaasa asot' Helsingi Vantaa jõõ viirde Forsby vai Koskela keskao külä kotusõ pääle 12. piimäkuu 1550. Liina tsihis oll' võidõldaq majandusõn Tallinnaga, ja kuning käske Porvoo, Tammisaari, Rauma ja Ulvila liina eläniguq elämä Helsingihe.

Kipõndus vai virgõndus vai kibõhuskasv om füüsigalinõ suurus, miä näütäs kibõhusõ muutumist aon. Kuna kibõhus om vektoriaalnõ suurus, sõs om tuud ka kipõndus, tuu tähendäs, et kipõndusõl om nii arvolinõ väärtüs ku suund.

Kultuuri vallan läts' Buda kõvva edesi kuning Hunyadi Mátyási valitsõmisaol. Liina mõot' pall'o Itaalia renessanss. Mátyási luud raamadukogo - Bibliotheca Corviniana - oll' 15. aastagasaal Õuruupa kõgõ suurõmb kroonikidõ, filosoofiliidsi ja tiidüsliidsi töie kogo. Inämb raamatit oll' õnnõ Vatikani raamadukogon. Ku edimäne Ungari ülikuul luudi Pécsin aastagal 1367, sõs tõnõ asotõdiq Óbudan aastagal 1395. Edimäne ungarikeeline raamat trükiti Budan aastagal 1473. Aastagal 1500 elli Budan umbõs 5 000 inemist.

Mõisal om olnuq mitmit umanikkõ, näütüses von Mülleriq, von Brömseniq, von Budbergeq. Edimäne umanik oll' Mülleri Charlotte Amalie. 1759 ost' mõisa Helmerseni Bernhard. 1909 oll' mõisa umanik Rothi Leonhard.

Kanepi kihlkund om kihlkund Võromaa põh'aosan. Kanepi kihlkunnast hummogu poolõ jääs Põlva kihlkund, lõuna poolõ Urvastõ kihlkund, õdagu ja põh'a poolõ Tartomaa Otõmpää kihlkund ja Kamja kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 370 km².

Rebase Alfons Vilhelm Robert (Alfons Vilhelm Robert Rebane, 1908-1976) oll' Eesti sõaväeläne, kolonel (aastagast 1945). Tä oll' Eesti üts kõgõ legendaarsõmb väejuht.