Aivazovska zināmākā glezna ir jūras aina ar kuģa katastrofā izdzīvojušajiem ""Devītais vilnis"". Gleznojis dažādu ostu skatus, jūras kauju skatus un atsevišķus kuģus. Sevišķi iemīļota Aivazovska tēma ir jūrnieku cīņa ar viļņiem un vētru. Gleznojis arī nedaudz sauszemes ainavas, galvenokārt Armēnijas un Turcijas skatus.

Sasniedzis oāzi, Santjago satiek arābu meiteni Fatimu, iemīlas tajā un lūdz kļūt par viņa sievu. Meitene apsola, ka to darīs, bet tikai pēc tam, kad viņš būs beidzis savu ceļojumu. Santjago ir neapmierināts, bet vēlāk gūst atziņu, ka patiesa mīlestība nezudīs un tai nevajag ziedot savu likteni.

Zobenzivju kāpuri uzturas siltos ūdeņos, siltākos par 23°C. Pieaugušās zivis galvenokārt uzturas atklātos ūdeņos, tomēr tās reizēm var novērot arī pie krasta.

Rajona Vilijas ciemā dzimis krievu rakstnieks Nikolajs Ostrovskis (Николай Алексеевич Островский, 1904-1936). 1944. gada 29. februārī UNA kaujinieki pie Miļatinas ciema nāvējoši ievainoja padomju karavadoni Nikolaju Vatutinu (Николай Фёдорович Ватутин, 1901-1944).

Frīdrihs Zēmišs (vācu: Friedrich Sämisch; 1896. gada 20. septembris, Berlīne — 1975. gada 16. augusts, Berlīne) bija Vācijas starptautiskais lielmeistars šahā (1950).

Pēc Pascal lietošanas sākuma 1970. gadā tika pacelts jautājums par valodas standartizāciju. Valodas standartu izstrādāja Niklauss Virts un Ketlīna Jensena 1974. gadā. Turpmāk bija pieņemts starptautiskais ISO standarts un amerikāņu ANSI standarts. Šobrīd izdala trīs dažādus standartus: Unextended Pascal (izejošais), Extended Pascal (paplašinātais), Object-Oriented Extensions to Pascal (objektu-orientēts Pascal paplašinājums).

Ivans Aivazovskis (Иван Константинович Айвазовский), īstajā vārdā Ovaness Aivazjans (armēņu: Հովհաննես Այվազովսկի, dzimis 1817. gada 29. jūlijā, miris 1900. gada 5. maijā), bija armēņu izcelsmes krievu gleznotājs — marīnists. Ļoti ražīgs — atstājis apmēram 6000 darbu.

Operas režijā Kairišs debitēja ar Pētera Čaikovska ""Jevgēņiju Oņeginu"" uz Latvijas Nacionālās operas skatuves, par kuru 1999. gadā viņš saņēma Lielo mūzikas balvu. Drīz pēc tam, 2001. gadā, viņš Latvijas Nacionālajā operā uzveda Mocarta ""Burvju flautu"", kas vēlāk tapusi par mākslas īsfilmu un demonstrēta 42. Venēcijas biennālē.

Siāmas milzu karpa ir lielākā karpu dzimtas zivs pasaulē. Tās garums, iespējams, var sasniegt 3 m, svars 300 kg, lai gan mūsdienās tik lielus īpatņus vairs nevar novērot, jo zivis tiek ļoti intensīvi makšķerētas un zvejotas. Karpu dzimtā tai garumā līdzināties spēj tikai zeltainā mahsīra (Tor putitora), kas var sasniegt 2,75 m garumu. Ķermenis Siāmas milzu karpai samērā augsts, no sāniem mazliet saplacināts. Galva proporcionāli liela, mute vērsta uz priekšu, apakšlūpa gaļīga. Siāmas milzu karpai nav taustekļu. Zvīņas ir lielas, sudraboti pelēkas ar tumšu maliņu vai melnas ar sudrabotu maliņu. Lūpas gaiši rozā krāsā.