Stokholm (ka Tokholm, roodsi keelen Stockholm) om liin ja vald Roodsi keskjaon Õdagumere veeren ja üteliidsi Roodsi pääliin. Elänikke om Stokholmin 825 057, Suur-Stokholmi piirkunnan, miä vastas tervele maakunnalõ, om elänikke päält katõ mill'ona.

Lindorava pesäpaigas ommaq puuoosõq, tuuperäst om tähtsä, et timä elokotussõn olõsi oosõliidsi 70–120-aastatsit haavapuid. Nä pruukvaq päämidselt luudusliidsi ja hähni tettüid ni maaha jätetüid uusi. Mõnikõrd pruukvaq lindoravaq elämises ka tsirgupessi vai ehitäseq esiq ossõst pesä. Lindoravaq eläseq vanon ja mõtsamajandusõ poolõst ülesaisnui, kon om uusiga haavo vai kõivõ.

Suits sündü oppajidõ perrehe. Koolitiid alost' küläkoolin, perän tuud läts' Tarto Aleksandri gümnaasiummi. Jo gümnaasiumipäivil käve tä suvildõ Soomõn, kon opas' kodooppajan prantsusõ ja s'aksa kiilt. Gümnaasiumi lõpõt` Suitsu Gustav 1904. aastagal kuldmedäliga. Perän tuud ast' tä Tarto Ülikuuli, kon oppõ keeletiidüst. Aastagal 1905 jakas' opmist Helsingi Ülikoolin, kon oppõ täämbädse päävä kirändüst ja esteetikat. Tuu lõpõt' tää 1910. aastagal. Aastagal 1911 kosõ Suits naasõs ülikoolisõsara, suumlasõ Aino Thauvóni. Aastagil 1911–1913 tüüt' tää Helsingi Ülikooli raamadukogon ni sis kooniq 1917. aastagani Helsingi Vinne Gümnaasiumi soomõ keele oppajan.

Peräst tõist ilmasõta sai täst Tarto Riikligu Ülikooli geomeetriä katiidri juhataja. 1951. a. jäi tä pensionilõ nink kuuli 1954. a. 23. põimukuu pääväl.

Kunda om mereveerine liin Õdagu-Viromaal. Liin om tekkünüq tuhandõ katsasaa säitsmekümnendäl aastagal luudu tsimmedivabrigu manoq. Täämbädse saisoga eläs sääl kolm tuhat viiskümmend ütessä inemist. Sääl tüütäseq latsiaid, katõtõistkümne klassiga kuul ja kultuurimaja.

Wilde'i Oscar (Oscar Wilde, täüsnimi Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde) oll' iiri kiränik ja luulõtaja. Tä sündü 16. rehekuu pääväl 1854 Dublini liinan ja kuuli 30. märdikuu pääväl 1900 Pariisin.

Cervantese Miguel (Miguel de Cervantes Saavedra, 1547-1616) oll' hispaania romaanikiränik, luulõtaja nink näütekiränik. Timä kõgõ tähtsämb teos om ""Don Quijote"", midä peetäs edimädses modernses romaanis nink ütes parõmbas romaanis, miä om kunagi kirotõt. Cervantes om pall'o mõotanuq hispaania kiilt.

1980. aastagidõ keskpaigan tekkü tunnõq, et laadukommõq nakkas ärq häädümä, a 1990. aastagist om laat jälq vahtsõ huu sisse saanuq. Müüjit om pall'o ja ostjit viil inämp. Umatettü vai -kasutõduq kraami müüjilõ andas parõmpaq müügiplatsiq ja välämaa- vai vabrikukraami müüjäq piät tõõsõl puul tiid olõma. Ega kõrd om ka kultuuriprogramm.

Berlusconi Silvio (Silvio Berlusconi [s'ilvio berlusk'ooni], sündünü 1936) om Itaalia ärimiis ja poliitik, Itaalia pääministri 8. lehekuu pääväst 2008. Tä oll' pääministri ka aastagil 1994–1995 ja 2001–2006.

Romaania võtt' hindä kontrolli ala Transilvaania ja tõsõq Hummogu-Ungari alaq, Tšekoslovakkia võtt' hindä kontrolli ala põh'apoolitsõq alaq nink Serbiä ja Prantsusmaa ütisarmee lõunõpoolitsõq alaq. Okupeerit aladõlõ jäi ka sääntsit piirkundõ, kon ungarlasõq olliq inämbüsen. Antant tugõsi noidõ aladõ annõktiirmist tõisi riike külge.