Pikembält tüüt' Heino Tarto ülikoolin ja Talliina pedagoogilidsõn instituudin. Lugi didaktiga, kasvatusteooria, korgõkoolipedagoogiga, arõngu- ja sotsiaalpsükoloogia nink pedagoogilidsõ psükoloogia kursuisi. Timä opilaisist (aspirandõst) om tiidüskraadi kaitsnu 23. Timä kirotuisi om ilmunu päält 390, timäst hindäst om kirotõt päält 70 kõrra.

Raatus (s'aksakeelitsest sõnast rathaus - raadimaja) oll' vanast (ja om mitmõn paigan s'oo ilma aigogi) maja, kon käve kuun liinavalitsus (raat).

Mäni (käänetäs Mänile, Mänil) om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Mäni küläst põh'a ja hummogu poolõ jääs Piksõlaan, lõuna poolõ Mustajõõ külä ja õdagu poolõ Sõrõstõ külä.

Invaliidsuspensionärin sai süvembält keskendüdäq kirändüsloomingulõ. Tuul aol kirot' tä põhilidsõlt luulõtuisi. Noidõ hulgan om pia poolõs võrokeelitsit ja eestikeelitsit. Küländ hulga om ka vaimolikku ainõt. Viil autori eloaol, 1980. aastagal trüküti ärq Iheri Rihhardi võrokeeline luulõkogo „Kassimärss”. Päält surma om ilmunuq viil võrokeelist luulõt valikkogon „Havvakivi. Ikupilli ja loriluku"" (1998) ja jutustus „Kaheksa kellalööki"" autori 90. sünnüpääväs Osola kooli iistvõtmisõl.

Pääle surmanuhklusõ läbitegemist võivaq vällä tullaq vahtsõq as'aq ja selgüdäq, et tapõt inemine oll' süüldäq. Tälle tettüt ülekohut olõ-i sääntsel johtumisõl inämb võimalik hääs tetäq.

Ku leeväq ah'ost vällä võet'evaq, sõs hämmete leeväpätse viiga päält. Hää naanõ hämmes, kuri naanõ koputas. Ah'ost vällä võetolt pant'evaq leeväpätsiq pingi pääle jahtomma ja katõtevaq päält rõivaga kinniq. Päält jahtomist viideväq aita vai sahvrehe.

Hargla kihlkunnan Kuutsi külän Mõnistõ rahvamajan oll' lõõdsamihe Lindmetsa Elmari 100. sünnüaastagapääväle pühendet lõõtspillikontsert ja tandsuõtak.

Piimäkuun matõti ümbre umaaignõ pääministre Nagy Imre, kiä tapõti pääle 1956. a. revoluts'uuni. Tuu tõi Kangõlaisi Platsi pääle kokko 250 000 inemist. Perämäne kõnõlõja, 26-aastaganõ Orbáni Viktor, kuts' Nõvokogo Liido väki üles Ungarist vällä minemä. Süküskuun kuulut' välisministre Horni Gyula, et Hummogu-S'aksamaa pagulaisi saadõta-iq inämb tagasi, a lubatas näil minnäq Õdago-Õuruupa maiõhe. Tuu pääle tekkünü pagulaisi vuul muut' kipõmbas Berliini müürü lammutamisõ. 23. rehekuu pääväl kuulut' president Szűrösi Mátyás Ungari vabariigis.

Põraaigu inemiseq käüväq kabõliaian ja toovaq tarrõ paiu ossõ. Seoilmaaolinõ kommõq om viil munnõ värvmine, noidõ tikkõlõminõ ja sõbrolõ ja sugulaisilõ kinkmine. Mõnõn paigan inemiseq veeväq noid ka matusõ pääle. Latsil võidsõ kävvüq ka lihavõttõjänes ja tuvvaq magahuisi. Lihavõttõq näütäseq ka keväjä algust ja taa pühä tunnismärgiq ommaq tsiigupujaq, jäneseq ja värvilidseq munaq.