Viesturiskai lelums Škeļtiņu pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Izvolta pogostā. 1945 godā Izvolta pogostā īstateja Škeļtiņu solys padūmi. 1950 godā Škeļtiņu solai daškiera Peipeņu solu, a 1945 godā i Staškeviču solu. 1960 godā Škeļtiņu solys kolkoza ""Vīneiba"" teritoreju daškiera Veiguļu solai, a kolkoza ""Ceiņa"" teritoreju Izvolta solai 1961 godā. 1968 godā daškir i Gruoveru solys Mičuryna kolkoza teritoreju. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.

Benedikts Zazerskis (1867–1917) — sakstagalīts, Krimys gubernators nu 1912 da 1917 godam, ir dabuojis generala pakuopi. Uzturiejs sakarus ar dzymtū pusi i rakstejs Vitebskys, Krimys i latgaļu gazetom. Bāgdams nu boļševiku, 1917 goda zīmys mienesa 19 dīnā Benedikts Zazerskis kūpā ar saimi – sīvu (nu Dagdys pusis) un trejim bārnim – nūsleics Malnajā jiurā.

Pavalis industreja (anglīšu: entertainment industry; krīvu: индустрия развлечений; latvīšu: izklaides industrija) — biznesa atzare (ar daudzi zamatzaru), kuramā ļaudim par nūstateitu moksu pasūlomi pavalis sariedīni.

Viesturiskai Malnovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā Kuorsovys pogostā īstateja Buozovys solys padūmi. 1954 godā Buozovys solai daškiera likvidātū Nesteru solu, 1965 godā Kuorsovys solys sovetu saimisteibys ""Malta"" teritoreju, a 1975 godā vēļ pa daļai nu Kuorsovys solys teritoreju. 1975 godā Buozovys solu puorsauce kai Malnovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.

1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.

Domopolis pogosts īstateits ap 1840 godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925 godā pasaukts par Bieržu pogostu (baļtiskai: Bērzpils pagasts). 1935 godā Jaunlatgolys apleiciņa Bieržu pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds. Nu jū 98,5% beja latvīšu. 1945 godā pogostā īstateja Benislovys, Bieržu, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Sovetu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bieržu pogostu. 1951 godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954 godā likvidātū Golvoru solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.