Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.

Zemgaļu golvonuos zemis - Tiervete, Upmale, Dūbele, Spuornine, Siline, Rakte, Dūbe. Stypruok nūcītynuotuos piļs - Tiervetē i Mežūtnē. Slovonuokais vodūņs Vīstarts (Vīsturs), bet 13.g.s. beiguos - Nameiss.

2003 g. īstateits Daugpiļs mīsta hokeja klubs, saškirūt hokejistus nu Daugpiļs ladsškolys i mīsta amaterkomandu, pasadarejuse Daugpiļs mīsta hokeja komanda Latgale.

Vīnu litri rudzu myltu īrauga izškeidynoj vīnā litrī iudiņa. Smolkai sagrīztu lašini sacap ar cybulim. Pa sevim izvard pupys, juos meikstys izgolda i īlīk iudiņa i īrauga maisīnī, dabuotū masu izvard i dalīk ar cybulim sacaptuo lašiņa. Padūd da goldam ar buļbem.

Kandova (latvīšu: Kandava) — napalels mīsts Kūrzemis pūstumreitūs pi Abovys. Mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā. Kandova irā Kandovys nūvoda centris. Dzeivuojamuo vīta dokumentūs jau pīraksteita 1230 godā.

Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: досуг, развлечения; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.

Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.

Leiksna jau nu XVIII gs. bejuse zeimeigs katuoļu centrys. 1749—1789 godūs ite dorbuojuos jezuiti. Pyrmuo Leiksnys bazneica stateita 1748 godā pi Līdinghauzenu-Volfu muižys, bet 1789 godā Juzefs Zibergs jū puortaiseja par kapleicu. XIX gs. 70 godu Napoleona Ordys Leiksnys tepiejumā redzīs, ka jis bejs nalels, kompakts statīņs ar oltorgolā nūšļauptu divsleipu jumtu i barokalu jumta tūrneiti augš īejis fasada trejstyuru zelmiņa.

vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).

Baļtejis jiura - Atlaņtejis okeana baseina jiura Europys pūstumreitūs. Nu vīnys pusis atškir Skaņdinavejis pussola, nu cytys - Centraluos i Reitu Europys daļa i Danejis jiursolys. Leluo Belta (16 km plots), Mozuo Belta (600 m) i Eresuna (3,5 km) jiuru šauri saškir ar Kategata jiuru šauri, a caur Kategata i Skageraka jiuru šauri - ar Pūstumu jiuru. Ar kanalim Baļtejis jiura irā saškierta ar Boltū jiuru (Boltuos i Baļtejis jiuru kanals) i ar Pūstumu jiuru (Kīļa kanals).

Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).

Dzims Varakļuonu pog. Lelūs Strodu solā. Pīrakstejs pjesys Aizdzereibys (1924), Dzeivis viļņūs (1926), taipoš religiska i filosofiska turīņa gruomotys (Sv. Augustins i sv. Akvinys Toms (1936 i ct.). Bejs latgaļu ortografejis komisejis vadeituojs, daudzi rakstejs ap latgaļu ortografeju. Gruomotys Pareizraksteibys vuordineica (1933) autors.