Jongtėnė Karalīstė sosėskvarmava pu keliu onėjės aktu, ė sosėded ėš Onglėjės, Škuotėjės, Velsa, tēpuogė Šiaurės Airėjės provėncėjės ėr keliu smolkesniu terituorėjo vėsam svieti. Jongtėnė Karalīste īr didliuojie Brėto salīna (ėšskīros dėdlia Airėjės saluos dalė, katra atsiskīrė nu Jongtėnes Karalīstes 1922 m.). Kornvale grafīste, ėsikūrosė Kornvale pusiasalie, reikalaun savėvaldas, faktiškā īr liousa Mena sala Airėjės jūruo.

Lėga ī svēkatas nabovėms, kap kuokė padara (žmuogaus, gīvūna, augala) kūns (ciels gīvats) vēk prastā, nevīkst kuokės ta gīvībėnės, iprastas kūna vēklas. Būn nug smolkiū sotrėkėmu, katrėi tėktās sokel kuoki mizerna napatuogi, suopoli, lėgė dėdliū lėgū, dielē katrūm gīvats nabgali patsā vēktė, ė ton lėga nagīdont, gal spierē atētė smertės.

Kuorsėkėitiu kalba - vėina ėš romanu kalbū. Kuorsėkėitiu kalba rokouns Kuorsėkuo, Italėjuo. Kuorsėkėitiu kalba prėgoldoma pri italu kalbuos tuoskanas dialekta. Kuorsėkėitiu kalba rokouns aple 402 tūkst. žmuoniū.

Nanuoteknuoluogėjės īr tarpdėscėplėnėnė taikuomuoje muoksla ė teknuoluogėju šaka, apėmontė darba so mažuom medegū dalelėm - nanuodalelėm, mieroujamuom nanuometrās (vėina mėlėjardėnė metra dalis) ė anū pritaikīma teknuoluogėjuosė. Nanuoteknuoluogėjos apim medegas ė uobjektos, katrėi nie dėdlesnė nego 100nm.

Erich Maria Remarque (Erichs Marija Remarks, tėkruojė pavardie Erich Paul Remark, 1898 - 1970) - Vuokītėjės rašītuos daugeuse rašės aple pėrma svieta vaina.

Atstuovava Makedonėjė 2004 m. Eurovėzėjės dainiu kuonkorsė su dainė Life ėr ožiemė 14 vėita. Dalīvava ivairiūs svieta līgė kuoncertūs, 2004 m. paskėrts UNICEF geruos valės ambasaduoriom ė tuos organėzacėjės himna atlikieju. Ėšlaida keleta dainiu so garsēs atlikiejās: Gianna Nannini, Karolina Gočeva, Jeff Beck, Željko Joksimović.

Berlīna žem īr Vokietėjes ritūs, apie 70 km ė vakarūs nu Lėnkėjes sėinas. Iš vėsū pusiū apsopts Branderburga žėmes. Per Berlīn tek Šprė ė Havel opes.

Ruopė dvėmetis augals ī – pėrmās metās augėn sava šakni, vuo jēb ana palėik par žėima, ta kėtās metās ožaugėn stombri so žėidās. Ruopės aug spierē, sklasės ī. Anūm šaknis (gombā) svera 150–300 gramu, būn geltuonuokas aba baltas, vairiū skvarmū (apvalės, ėšėlgas),

Šmīrgelis īr medinie diežie ītvirtėnts dėdlesnė a mažesnė skersmens galondīma tekinis, ožmauts unt ašėis, skėrts atšėpusīms rakondams galōstė. Anėi būn sokami ronka aba mėnami suo kuoja. Priš dārba so šmīrgelio, ī anuo dieže rēk īpėltė tėik ondens, ka uns sėiktom galondīma tekini. Galondont ondou atvesėn īkaitosi geleži.

Gedemėns (~1275-1341 m.), pėrms (?) Lietovuos dėdlīsės konėgākštis ėš Gedemėnātiū dėnastėjės. ~1295(?)-1316 m. – LDK sobmuonarkss (aba bent jau Žemaitėjės konėgākštis), 1316-1341 m. – LDK.

Spalva nūruod atspalvė vėita spektrė. Žėnuomiausės spalvas tuokės ī – rauduona, muorkava, geltuona, žalė, mielėna, žīdra, vėjuoletėnė (anas vėsas veiziet vandarīkštie). Jouda rēšk švėisuos nabovėma, vuo balta – naėšskėrstīta švėisa.

Joudkaimē (lietovėškā (b.k.): Juodkaimiai) īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri Šošvės dešėnė kronta, prīšās Josvainios. Anuo gīven 251 prietelios. Kelē i Ariuogala, Koniuonios.