Helsingi arhitektuurin kõgo tähelepandavambaq stiilisuunaq ommaq vahtsõnõklassitsism, jugend ja funktionalism. Kõgo suurõmb osa Helsingi majost om ehitet päält aastaga 1808 tulõkahh'o. Helsingi rahvaarv (30.4.2014) om 616 042, kost soomõkeelitsit om 83,7 %, roodsikeelitsit 6,0 % ja muukeelitsit 10,2 %.

Ilias"" on vanakreeka eepos, mink autoris peetäs sõkõt Joonia laulikut Homerost. ""Iliasõn"" om umbõs 15 700 rita ja arvada, et tä panti kirja joba 8. aastagasaal i.m.a.

Ku noq nakkat taad värki ärq kaema jaq olõma, sõs ärq üldäq, noq näeki-eiq kala poiga vii sisehn. Kuq suvõl mõnikõrd jõõ viirde putut, sõs tulõ mõni maamõräbäk perve viirde. Kuq muta kui jalaga viil üles tsolistat, sõs kääväq sääl muadsõ vii sisehn jaq tumpvaq nõnnu vasta pall'ast jalga. Kuq kõditasõq lõuq. Agu vesi ärq seletüs jaq nimäq hinne kui ärq rõbatasõq, sõs kakvaq kavvõdahe ku situs, sõs olõ-iq inäp piätüst. Maamõ poiga neh viil ärq näet, aq tõõsist kalust olõ-õiq haisugi inäp. Ärq nimäq ummaq kaonu ja ärq lõpnuq. Noq um ega miis kalamiis. Ega kala jaos om mitu püüdjät. Tuu um neh tu asi, et nimäq saa-õiq sugõnõdaq. Niguq pää tsuskas, nii um õng lõvvuhn. Ärq püüdvä kõik tilgakõsõq kah. ---

Pariis (prantsusõ keelen Paris ([pa'ʀi]) kullõq) om Prantsusmaa pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om Seine'i jõõ veeren Põh'a-Prantsusmaal.

Puutriprogramm' um rida kirotõduid käske, midä arvudi täüt. Arvutil um programmõ vaia. Programm või ollaq kaümäpantav, nii saa arvudi naid õkva käümä pandaq. A või ollaq kah inemisele arvosaadavah keeleh. Inemisele arvosaadavast arvudikeelest saa tetäq arvudi õkva käümäpantavat kiilt.

Kuigi hummogupoolitsõl väerõnnal läts' S'aksamaal küländ häste, oll' õdago puul olukõrd kehv. 1918. aastagas oll' majandusõ sais nõrgas muutunuq. Vabrikidõn kõrraldiq kurapoolitsõq streike ja sõaväen olliq mässoq hariliguq. Viinin ja Budapestin toetiq liberaalsõq liikmisõq rahvusriike luumist. 24. rehekuu pääväl lei Ungari ja 28. rehekuu pääväl Tšekoslovakkia Austria-Ungari keisririigist lahko. 3. märtekuu pääväl Austria kapituliirü.

Koiva läteq om Elka mäe man Vidzeme korgustikun. Edimält juusk tä hummogu poolõ, tege suurõ kaari ümbre Vidzeme korgustigu, juusk läbi mitmõ järve ja lõpos lätt Liivi lahtõ Carnikava man. Õkvajuunt pite om lättest jõõ suuni õnnõ 90 kilomiitret. Koiva alambjoosult lätt kanal Daugava jõkkõ. Ülembjoosul olõ-iq jõõ perveq korgõq ja tuuperäst ujotas tä keväjide luhaq üle. Alambjoosul om jõõ org küländ sükäv ja sääl või nätäq liivakivimüüre.

Vällälöüdjä om inemine, kiä luu vai märk vällä vahtsõ kasuligu as'a, metodi vai kujo. Vällälöüdjide tugõmisõs om vällä mõtõld patente süstem, miä and näile kimmäs aos piiradu monopoli näide vällämärgitüisi asjo pääle, miä ommaq küländ vahtsõq, mitteilmseq ja kasuliguq.

Külä om vanastõ olnuq tähtsä, sääl om olnuq vesiveski ja palvõmaja. Arvatas, et külä om uma nime saanuq Sahrlisõ Jahni perrä, kiä 1711. aastal käve katõ hingega Rõugõ kerikun armulavval. 2011. Aastal pidi Saarlasõ külä umma kolmõsaandat sünnüpäivä, mink avvus panti küllä mälehtüskivi Pedäjämäele.