Škeļtiņu Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva irā pravoslavu dīvanoms Aglyunys nūvoda Škeļtiņu pogostā, Škeļtiņu solys centrā. Cierkva pastateita 1836 godā ampira stilī - kvadrata forma ar četrim portikim, kas skaistyunuoti ar boltom kolonom i zamu, sferisku kupolu. Sovu originalū vierīni pagluobuse da myuslaikim. Cierkva irā vaļsteibys sorgojamais arhitekturys pīminieklis. 1996 gods zīmys mieneša 19 dīnā, 160 godu jubilejī, cierkva īstyprynuota. Tān Škeļtiņu parapejai (i vēl četrom cytom) kolpoj Tāvs Mihails.

Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.

Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700 godā. Kod 1699 godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768 da 1780 gods suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.

Gruomotuos Latvīšu gruomateiba (""Latviešu grāmatniecība"", 1977) i Naprosūt atļuovis (""Neprasot atļauju"", 1987) svuorstejs latgaļu 18-19 gs. rūkroksta literaturu.

Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.

Precīzu siejumu skaitu ir gryuts minēt, juo Andryva Jūrdža rūkroksti vairumā sadaga guņsgrākā pyrmajā latgaļu muzejā Rēzeknē, kur asūt bejuši 15 (piec Viktora Cybuļska ziņom — 26) ar rūku raksteiti siejumi. Piec Miķeļa Bukša Latgaļu literatūras viestures datim muzejs ir nūdedzis 1923. godā, piec Juoņa Velkmes ziņom, kas tod beja Rēzeknes dekans, tei muoja nūdaguse 1924. goda janvarī.

Krytuli aba atmosferys krytuli (anglīšu: precipitation, atmospheric precipitation; krīvu: осадки, атмосферные осадки; latvīšu: nokrišņi; atmosfēras nokrišņi) — sevkurys formys iudiņs, kreitūšs nu dabasu (nu muokuļu) iz zemi kai gaisalaika daļa. Krytuļūs īīt leits (vysaids - styprys, myrgojūšs i t.t.), snīgs, druobli, krusa.

Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.

Kira (latv.: Kira) — upeite Latgolys pūstumūs, Vileks nūvodā i Krīvejis Federacejis Opskovys apgabalī. Iztak nu peisa, kas natuoli nu Slūtukolna solys Medņovys pogostā. Upe Latgolā tak Medņovys pogostā, Vileks mīstā i Vacumu pogostā, a Krīvejā pa nazkodejū Lynovys pogostu. Tak pa Morenu kaupravali ar augstom molom. Vydstece tak pa Abrinis pazamynuojumu, zamupe pa Mudovys zamaini. Ītak Vādā nu lobuos pusis, Krīvejis Federacejis teritorejā. Pošu leluos datakys: Nīdrupeite (21 km), Meirupeite (11 km), Gurva (8 km), Iļzeņa (7 km), Bušma, Tutynova. Pšleluos dzeivuojamys vītys upmalē: Vileks, Semanova, Borysova, Mirnijs (Krīvejā).