Rēzne aba Rēzekne - mīsts Latgolys vydsdaļā, Sanktpeteburgys-Varšovys i Reigys-Moskovys dzeļžaceļu kristcelēs, pi Rēznis upis. Ūtrais pa lelumam mīsts Latgolā (piec Daugpiļs). Vīns nu diveju (sūpluok Daugpiļs) golvonūs Latgolys kulturys i zineibys centru, Rēznis nūvoda administrativais centrys.

1999. godā modernizieja autotransportu i sīra „Čedars” pīgatavis lineju ar daņu firmys Damrow paleigu. Lineja taisa 2 t sīra stuņdē. Atdareita jauna puordūtuve Preiļūs i suokta jogurta pīgatave.

Čile (spanīšu: Chile) — vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Santjago. Čile 756 102 km² pluotā dzeivoj vaira kai 17 milijoni dzeivuotuoju, i ite 38-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Jānis Apals (dz. 1930.g.) — latvīšu arheologs, kurs nūsadorboj ar Latvejis hidroarheologiskūs pīminekļu pieteišonu. Vadejs izrokumus Uoraišūs 10 sezonu laikā (1965.—1969.g.; 1975.—1979.g.). Izpietejs Uoraišu piļs dzeivuotuoju kopulauku Līpeņūs. Voda azara piļs rekonstrukceju.

Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).

Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.

Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.

Saulis kolni — kaupru puors Latgolys dīnavydūs, Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Kumbuļa pogostā, Kruoslovys – Dagdys ceļa reitu pusē, pi Dreidža azara. Vīna nu pošsvareiguokūs senejūs latgaļu svātvītu. Nūmīļuots turizma objekts (tok sovetu laikā panycynuots i itamā šaļtī aplaists).

Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs – 30,5 m, augstums 3,5 m).

Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.

Veipa pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys ""Māzers"". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.