Geneetiline kood on komplekt reegleid, mille põhjal geen transleeritakse funktsionaalseks valguks. Iga geen koosneb kindlast nukleotiidide järjestusest, mis on kodeeritud DNA ahelasse (mõnedel viirustel on selleks RNA). Nukleotiidide ja aminohapete vastavus on vajalik geenidele, et toimuks edukas funktsionaalsete valkude translatsioon. Iga kolmest nukleotiidist koosnev koodon vastab kindlale aminohappele või signaalile. Signaaliks on stoppkoodon (stoppkoodoneid on 3), mille ülesanne on uue aminohappe vastavuse asemel anda signaal translatsioonimasinale, et geeni lõpp on käes. On olemas 64 koodonit – 4 erinevat nukleotiidi on võimalik paigutada kolme erinevasse kohta koodonil ehk 43. Kuid nendest 64 koodonist vaid 20 on standardsed. Mitu koodonit võib vastata ühele ja samale aminohappele. Kõikides elusorganismides on geneetiline kood peaaegu universaalne.

Liisu Lass lõpetas Pärnu Ühisgümnaasiumi (2007). Ta õppis Tartu Ülikoolis bakalaureuseastmes ajakirjandust ja suhtekorraldust ning rahvusvahelisi suhteid (2010). Magistrikraadi kaitses Tartu Ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonnas kommunikatsioonijuhtimise erialal meediauuringute suunal (2013), uurides magistritöös sotsiaalsete võrgustike rolli avaldumist Euroopa integratsiooniprotsessis.

Dominica iseseisvus 3. novembril 1978. 1980 sai Dominicas võimule esimene Kariibi regiooni naisvalitsusjuht Eugenia Charles. 1981 üritas ekspeaminister Patrick John palgasõdurite abiga võimu haarata. 2000. aasta parlamendivalimiste järel moodustas valitsuse Dominica Tööpartei juht Roosevelt P. Douglas, kes peatselt suri. Järgmine peaminister Pierre Charles suri 2004. 2004. aastast on Dominica peaminister Roosevelt Skerrit. 2013. aastast on president Charles Savarin.

Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1669 inimest. Valla keskus on Skapiškise alev, kus aastal 2011 oli 403 elanikku. Vallamaja asub aadressil Varpo a. 3. Vallavanem on Valdas Juškevičius. Vallas asub ka Skapiškise raudteejaam, kus aastal 2011 oli 85 elanikku.

Hall läks maksma 52 miljonit Šveitsi franki. Suur osa rahast saadi eraannetustest. Tegemist on Zürichi loomaaia seni kalleima projektiga. Vihmametsahall on üks loomaaia peamisi tõmbenumbreid. Halli avamise aastal küündis külastajate arv umbes 1,5 miljonini.

Seitsmeaastase sõja järel 1763. aastal läks saar Suurbritannia valdusse ja Dominical moodustati esimene esindusorgan. Prantslased üritasid aastatel 1778– 1805 kolmel korral tulutult Dominicale tungida. 1805 rajati Dominical Briti koloonia. 1834 lõpetati kogu Briti impeeriumis orjandus, 1835 pääsesid esimesed mustanahalised saare esindusorganisse ja 1838. aastal sai saarel esimese Briti kolooniana seadusandliku võimu kohalik Aafrika päritolu elanikkonna enamus. 1896 kuulutati Dominica Briti kroonikolooniaks. 1958–1962 oli Dominica Lääne-India föderatsiooni provints.

1940 okupeeris Saksamaa Hollandi. Inglispärase nimega polnud seal enam ohutu elada ja Audrey kasutas kuni sõja lõpuni nime Edda van Heemstra, mis aga ametlikult kunagi tema nimi ei olnud. Ta õppis 1939–1945 Arnhemi konservatooriumis balletti ja hakkas 1945 esinema tantsijana.