Pūčkuorē īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 86 žmuonis. Patenk i Žemaitėjės NP. Pri suodnas stūksa pėliakalnis.

Ožvėntis ėstuoriniūs šaltinius mėnavuojams nu XIV omžiaus. 1703 m. soteikta teis' rėngtė torgo, nu 1746 m. čė dar vīkdava ė trīs prekīmetē. 2000 m. kuova 23 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta herbs.

Radvėlėške Švč. Mergeles Marėjės Gėmėma bažninčė (lietovėškā (b.k.): Radviliškio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia) stuov Radvėlėškie Mairuone gatvie 10, irėngta 1945 m.

Latvėjės Respoblėka (latvėškā: Latvija, Latvijas Respublika) - īr šalės Euruopuo, šiaurės rītūs. Latvėjė tor robežio so Estėjė, Lietova, Baltarosėjė ė Rosėjė, Latvėjė tēpuogė īr Baltėjės jūras rītėnie pakrontie. Suostėnė īr Rīga.

Lietovuo anuos pradietas būdavoutė XX o. 7-am dešimtmetie ė daba īr 51 kelėivėniu stacėjė. Anuos īr zars vėsūs dėliūsiūs miestūs ė keliu sosėkėtėma vėitūs, kāp pvz. Krīžkalnie.

Fizėka - gamtuos muokslos, katras tėr vėsas materėjes fuormas nu sub-mikroskopiniu dalieliu, ėš katrū sudarītas vėsas iprastėnes medžiagas lėgė vėsuos materialiuos Vėsatas elgės.

Nuogniausē vingorioun opis, katras tek par pluokštēs līgomas. Tūmet pavėršious sruovės ard statu īlenkta opėis kronta, vuo dogna sruovės neš smiltis prī golstė ėšlenkta kronta. Kāp pasėdar dėdlis vingis, siauriausiuo vėituo opės tonkē pargriauž tėisesni taka, tēp palikdama senvagi.

Aukštė̄jė Semeniokā (lietovėškā (b.k.): Aukštieji Semeniukai) - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo, šalėp grētkele Vėlnios - Kauns - Klaipieda.

Anėi teriuojė koršiu žemes Baltėjės pakrontė. Mėnavuojama Apoulės apgoltis, kumet vėkėngā apsopa pėlė ė poulė pakuol anuos gīniejē nosėžodė.

Jautė̄na ī mēsa, katra paleik paskerdus karvė aba jauti. Ta ī vėina labiausē jiedamu mēsu Lietovuo ė cielom svietė. Daugoms jautė kūna daliū tink jiestė – anas jied vėrtas, keptas, rūkītas, dėrb kelbasus, sasīskas. Jautė̄na ī sonkesnė, kėitesnė mēsa nekap kiaulė̄na. Kap atskėra mēsa ī jaunū jautoku ė telīčiu mēsa – veršė̄na. Lietovē karvės nug sena laikė čīstās pėinou, tūdie jautė̄na liuob būtė rets ė brongos jiedis.

Armata īr artilerėjės gėnklu tėps, katros nū kėtū artilerėjės vamzdėniu gėnklu (pvz., haubėcu a muortīru) skėrias ėlgu vamzdiu, dėdeliu svėidėnė pradėniu greitiu, vuo mažesniu maksėmalaus paaukštiejėma lonku.

Stėigvėlā (lietovėškā (b.k.): Stiegvilai) - Jorbarka rajuonė, Eržvėlka seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. Stėigvėlūs gīven 40 prieteliu.

Rašītuojė jaunīstie paskelbus kelės apīsakas so vīro 1914 metās ėšvažiava i Kenėjė ė Ngong kalnū papiedie ikūrė kavuos ferma. Ana čė praleida 17 ispūdingiausiu sava gīvenėma metū. K. Bliksen zars ėšsiskīrė su vīro, katras ana ožkrietė sėpėlio, vuo galiausē nabgaliedama ėšlākītė fermas anou pardavė ė grīža i Danėjė. 1934 metās pu ėlguos pertraukas pasiruodė anuos kninga :Septīnės guotėškas sakmės"". II pasaulėnės vainas metās parašė ruomana ""Ongelėškas keršītuos"", vuo vėliau daugiausė rašė apīsakas ėš katrū garsiausė - ""Babetes"".

Mantvėluonē (lietovėškā (b.k.): Mantviloniai) - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu. Īr Krekenavas agrofirma.