Janet dühösen felhívja Jacket apja feldúlt laborjából, mert az hiszi, hogy Jack el akarja lopni tőle a találmányt. Telefonálás közben Janet meghallja, hogy még van ott valaki, ezért megtölt egy kétcsöves puskát, azonban a támadók ártalmatlanná teszik és egy székhez kötözik. Jack rájön, hogy ezt megint a másik író írta, és beleírja magát a történetbe. A labor falán hirtelen egy színes üvegablak keletkezik, amin keresztül Jack egy tigrisugrással repül be és lefegyverzi a két fegyveres támadót, akik elmenekülnek.

A 10. és 11. században a német királyok, majd I. Ottó megkoronázása után német-római császárok uralták Hollandia területét. Nijmegen és Utrecht a birodalom fontos városai közé tartoztak, több császár itt született vagy halt meg.

A 17. és 18. században a Spanyolország ellen harcoló hollandok szívesen azonosították magukat a batavusokkal, akiket magukhoz hasonlóan a zsarnokság ellen küzdő, függetlenségre vágyó szabadságharcosoknak gondoltak. Nemzeti mítoszuk szerint ők voltak a hollandok igazi elődei, így nem csoda hogy a név rendszeresen feltűnik újkori történelmükben is. 1619-ben Bataviának nevezték el délkelet-ázsiai gyarmataik központját (ma Dzsakarta). 1795-ben a francia megszállás után létrehozott bábállam neve Batáviai Köztársaság volt. Néha még ma is előfordul, hogy a hollandokat batáviaiaknak hívják (ahogyan a franciákat galloknak vagy a németeket teutonoknak).

A stúdió és az előkészítő helyiségek együttes mérete 300 m². Itt minden megtalálható, ami a műsor készítéséhez szükséges. Így szinkronizált számítógépes munkahelyek, stúdiók, vezérlők, szerver stb.

élelmiszerek esetén sűrítőanyagként, stabilizátorként, valamint emulgeálószerként alkalmazzák E417 néven. Számos élelmiszerben megtalálható.

A Szent Mihály-templom avagy máriapócsi kegytemplom híres Mária-búcsújáró kegyhely, amely 1696-ban vált ismertté a könnyező Szűz Mária révén, amikor egy liturgia alatt a pici pócsi fatemplomban a hívek arra figyeltek fel, hogy könnyezik a Szűzanya képe.

Egy másik elmélet szerint a Northrop repülőgyártó az F-20 szám kijelölését kérte az új repülőjéhez, ahogyan a második világháború során a General Motors kérésére átugrották a P-74 megjelölést, hogy a marketingszempontból jobban csengő P-75 lehessen az új gépük száma. Egy ideig ezt az elméletet is városi legendának hitték, ám 2002 nyarán Andreas Parsch repülőkutató az amerikai információjogosultsági törvény, a FOIA alapján az USAF-tól kikért dokumentumokból kiderítette, hogy az F–19 jelölést csakugyan a Northrop kérésére hagyták ki a sorból 1982-ben. A cég páros számot szeretett volna az F-5-ből továbbfejlesztett Tigershark gép exportjához, mivel a szovjetek csupa páratlan számot használtak, úgyhogy a fenti MiG-19-es elmélet csakugyan közel állt a valósághoz, ám elég szerencsétlenül fogalmazták meg. A Northrop nem azért kérte az F-20 megjelölést, hogy a gépet ne keverjék össze a MiG-19-cel, hanem hogy a gép páros száma jobban elkülönüljön a szovjet páratlan számoktól. A FOIA kérés megírása két órába telt, a légierő 7 héttel később válaszolt, és a FOIA irodába elküldött fax telefonköltségétől eltekintve nem került semmibe.