Vikipedėjė īr paremta GNU licenzėjė. Ana skelb, ka darbā padėrbtė ont GNU licenzėjės gal būt' keitami ė redagounamė be autuoriaus leidėma, bet pats atsakuot ož pruogramas klaidas.

Statinīs sokorts kāp Pizas katedras varpėnė. Pradiets statītė 1173 m. rogpjūtė 9 d. Aukštoms 54,5 m. Ons bova mena korėnīs statīs net 177 metos. Pastats pradiejė grėmztė 1178 metās, kumet pradiets statītė trets aukšts. Tep notėka, ka pamatā bovė 3 metra aukšte bova par slabnė smielietā žemē.

Onglū kalba priklausa germanū ruodū gropē. Ana īr populiariausia kalba pasaulie. Škuotā tor sava kalb, katra īr išlaikiusi senuoses gielū kalbas elėmėntūs ė patīros' skondinavū ruodū ītak. Dėltuo škuotū kalba geruokā skėras no literatūrėnės onglū kalbas.

Ariuogala (lietovėškā (b.k.): Ariogala) - miests Rasėiniu rajuona savivaldībie, 31 km ī pėitrītius nu Rasėiniu, Dubīsos kairiam kronte; ontrasės vagol dėdoma rajuona miests. Ariuogala tor miesta seniūnėjės statosa, tēp pat īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Mieste stuov Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pabudavuota 1939 m.), īr vėdorėnė ė pradėnė muokīklas, paštos, tekstėlės īmuonė „Camira“. Miests išsidiestėns siauruo (0,2-0,8 km) 3 km ėlgoma terituorėjuo.

Ožlukē - Kiedainiū rajuoni, Vėlainiū seniūnėjie, asonť givenvėiti. Ōžlukē īr ož maždaug ė pietos nu Aristavas miestālē. Anuo gīven 2 žmuonis.

Pavardie (da sīkēs gadnastė, gadnastis) ī žmuogaus gėmėnies vards, katra ons gaun ėš sava tievū. Baltū kraštūs pavardie parēn nug tieva gėmėnies, vuo kap katrūs vėitūs žmuogaus gaun muotīnas aba abėjū tievū pavardės. Kap muotrėška apsiženėj, tap ana gaun sava vīra pavardė.

Prėtlokē (ček. - Přítluky) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 776 žmuonis. Miestalės īr 165 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Medekšē (lietovėškā (b.k.): Medekšiai) - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, prie keliuo Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 202 prietelē.

60 % Svalbarda deng ledīnā ė snėigīnā. Šiaurės Atlanta šėluojė Guolfa souvie švelnėn saluos klėmata ė vandou i rinki salu zars neožšal vėsos metos ė īr palonkos žvejībā. Salas īr tuolėi nū puolerėne rata, diel ton dėdliausėm salū miestė Longyearbyene vėsoumet švėiso īr terp balondė 20 lėgė rogpjūtė 23 d. ė tomso terp spalė 26 lėgė vasarė 15 d.

Muokėnuos Naciuonalėnie M. K. Čiorliuonė menū gėmnazėjuo fuortepėjuona, vuo pu tuo ė chuorėnė dainiavėma klasies. Tor sūnu Nuoju (gėmė 2002 m.), toriejė vīra, uoperas suolėsta Giedrio Žali.

Ons muokin ku vėsas svieta vieras īr tėktās atskėras dalis Tėisuos. Variausė dvasėnē muokītuojē (Jiezos, Krišna, Mahuomets, Buda ė kt.) tėktās atskleidė dali Tėisuos, a ons skleid ana vėsa. Vėsarėjuons aiškėn, ku žmuones tor mīlietė vėins kėta ė gamta, ku anū tėkslos īr dvasėnis tuoboliejėms ė laba puotīrė kaupėms. Tas puotīris vėsū pėrm atein par labus darbus. Vagol Vėsarėjuona, dabartėnė cėvėlėzacėjė īr personkta bluogė, materēlėzma, egoėzma tudie rēk kortė nauje žmuoniū bendrėje.

Graikėjės drachma (grākėškā: δραχμή) - ton liōb būt nū 1832 lėgė 2002 m. uofėcēlė Graikėjės valiota. ISO 4217 kuods bova GRD. Grakėjā ėbrėdos i akanuomėne krėze 2015 m. imta mėslīt, ka ton drachmas rēk grāžint.