Gambijski put do neovisnosti bio je teži nego u susjednim zemljama. Izbori su održani 1960. i na njima je za premijera izabran Sir Dawda Kairaba Jawara. Pod njegovom upravom zemlja je stekla punu političku neovisnost tek 1970. Iako se Jawara zalagao za demokratski razvoj svoje zemlje, u rukama je imao potpuno neograničenu vlast. Godine 1961. vojska je izvela državni udar, međutim, Senegal je poslao svoju vojsku i ugušio pobunu. Jawara je stoga pristao na sklapanje konfederacije sa Senegalom, u državu imenom Senegambija, koja je između 1982. i 1989. postojala jedino na papiru. Jawaru je 1994. svrgnuo s vlasti mladi poručnik Yahya Jammeh, kojeg su 1996. izabrali za civilnog predsjednika Gambije i koji je od tada i premijer Gambije.

Bio je počasni doživotni potpredsjednik Međunarodnoga PEN kluba u Londonu, predsjednik Znanstvenoga vijeća Mediteranskoga laboratorija u Napulju i prijatelj nekadašnjeg talijanskog premijera i predsjednika Europske komisije Romana Prodija. Bio je savjetnik za politiku spram Sredozemlja Europskog povjerenstva i član Vijeća Šuvarove političke stranke SRP u Zagrebu.

Njegova djela, fragmenti koje je Simplicije sačuvao a Aristotel potvrdio, su posvećeni obrani Parmenidove doktrine. Oni su napisani u jonskom jeziku i sadrže puno argumenata. Biće (bitak), on tvrdi, je vječno. Ono nije moglo imati početak jer nije moglo postati od ničega; ne-bića (ex nihilo nihil), niti od nečega. Ono je neuništivo; nije moguće da biće postane ne-biće, i kad bi postalo drugo biće, ne bi bilo uništenja.

Predrag Matvejević (Mostar, 7. listopada 1932. – Zagreb, 2. veljače 2017.), hrvatski i bosanskohercegovački pisac i publicist. Hrvatski i talijanski državljanin, član Akademije nauka i umjetnosti BiH od 2002. Spada među najprevođenije hrvatske književnike u svijetu, a možda najpoznatije njegovo djelo Mediteranski brevijar prevedeno je na 23 jezika. Njegova knjiga Razgovori s Miroslavom Krležom je od objave 1969. doživjela niz reizdanja, i jedno je od glavnih dokumentacijskih djela o Krleži. Grupa talijanskih intelektualaca je 2016. predložila Matvejevića za Nobelovu nagradu za književnost.

S ostalim pripadnicima vrste okuplja se samo tijekom sezone parenja, pa je njihov broj teško procijeniti. Glasa se slično kao domaća mačka, ali također može proizvoditi glasne, piskutave zvukove, posebno tražeći partnera za parenje. Iz jazbine izlazi nakon sumraka, kada lovi glodavce, guštere, ptice i kukce, iako joj se prehrana često može sastojati isključivo od glodavaca.

Slijedeći argumentaciju iz Parmenidova spjeva ""O prirodi"", Melis tvrdi da svemir nije živ, da ne može niti rasti niti se smanjivati, ne može trpjeti bol i patnju, tj. nema nikakav senzibilitet. On time prekida grčku tradiciju koja je vjerovala da je sve postojeće slično organizmu. Kod Melisa nema više govora o tome da se svemir rađa i umire, ono što postoji – vječno je.