Saapidõga kass"" om üts prantsusõ jutus (prantsusõ keelen ""Le Maître chat ou le Chat botté""), minka pand' 17. aastasaa lõpul kirjä Perrault' Charles.

1918. a. kutsuti Sarvõ Jaan Tarto Ülikooli organisiirmise komisjonni. Ku 1918.a. joulukuun kehtestediq Tarton nõvvokogodõ võim, and' ülikooli kuraatri Põllu Piitre umaq volitusõq üle Sarvõ Jaanilõ. Ku Põlli Piitre nuuq volitusõq veitse ao peräst tagasi võtt', sai Jaanist matõmaatiga-luudustiidüskunna aotinõ dekaan. 1919 nimitediq tä matõmaatigaprohvesri kotussõtäütjäs. Uma doktoritüü geomeetriä alossidõ kotsilõ kaits' tä 1931. aastagal. Ülikoolin opas' tä päämidselt geomeetriäkursuisi, tuust valdkunnast oll' timä tiidüstüü kah.

S'oo jõõkõnõ siin um kärre joosuga vai niguq üldäss, et suurõ sadamõgaq. Tuuperäst tetti timä pääle mitu veskit. Kaeq s'oost Saarlasõst nimäq nakkasõq joq pääleq. Saarlasõhn kats tükkü. Sõs vana Tõnis uma hurgaliga. Sõs tulõ Eomõis, sõs Kaska jaq kõgõ perähn Alksnes. Uma kuus veskit s'oo lähkü maa pääl. Mi saq viil ärq ütlet vai olõt. Aq näet um pikki jaq suuri jõki, kohe saa-õiq määnästki veskit kohe tetäq eiq. Olõ-õiq säntsiid kotussiid eiq. Niguq taa suur Mustjõgi jaq, kohe s'oo Pärli jõgi sisse juusk. Ma-i tiiäq tan parlaq üttegi veskit ollõv. Taa juusk tast läbi luha, um muanõ jaq mää põh'aga. Aq miiq jõõl um uma kimmäs ruusa- ja liivapõhi all. Jaq kivve täüs kuq kurivaim, väikeiisi jaq suuri. Ärq ummaq joq sammõldanuq, nilbõq jaq rohilidseq. Näet sääl kivve all oll' kalul hüä elläq, sääl neh muguq tillidiq õnnõq. Kala um ka-ks tark elläi. Ärq saq ülguq! Ka kuq timä hinne kohe kivi alaq um vidänü, sõs pää hoit timä õks kivi alt välläpoolõq, et sõs timä näge kõik ärq miä sünnüs jaq lasõ-õiq mõnõl tõõsõl kalal hinnest kinniq n'opadaq. Aq inemist timä vainlanõ pelgäs. Niguq ärq näge, nii um kaonuq. Lask hannaga uma lopsu jaq lätt. Võtaq viil kinniq.

Ökolingvistiga om lähenemisviis keeletiidüsen, miä püürd tähelepanno mitte õnnõ kiili arõngu sotsiaalsõlõ keskkunnalõ, a ka ökoloogilidsõlõ kontekstile.

Pütsepä Eduard (Eduard Pütsep, 1898-1960) oll' Vahtsõliina kandist peri maadlõja. Tä oll' edimäne võrokõsõst olümpiävõitja ja edimäne Eesti olümpiävõitja maadlusõn.

Kõgõ inämb om viinalill tunnõt ku pitsüse ruuh. Nigu timä tõõsõ nime - naistõpunahaina perrä või otsustaq, om taa hain tähtsä ka mitmidõ naisihaiguisi ravimisõs.

Tsehhi kiil om väega lähkü slovaki keelele. Inämbüs täüskasunuid tsehhe ja slovakkõ saavaq tõõnõtõõsõ keelest kergehe arvo. Ka poola kiil om tsehhi keelele lähkü, a siski kavvõmb ku slovaki kiil.

Ungari om maailma 30 populaarsõmba roidõlustsihtmärgi hulgan. Ungarin käü aastagan 8-9 mill'onat roitõlõjat. Ungarin om maailma kõgõ suurõmb lämmä viiga kuupõ süstem ja suurusõ poolõst tõnõ lämmä viiga järv (Hévíz). Sääl om Kesk-Õuruupa kõgõ suurõmb järv Balaton ja Õuruupa kõgõ suurõmb luuduslinõ hainasmaa Hortobágy pusta.