1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pūstinis pogosta pluots beja 132,47 km² i tymā dzeivova 4274 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Joninu, Nauļānu, Pleiku i Pūstinis solys padūmi i 1949 godā pogostu likvidieja. Kruoslovys rajona Pūstinis solai 1954 godā daškiera likvidātū Nauļānu solu, 1979 godā likvidātū Joninu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.

Praņcīšu Gviāna (praņcīšu: Guyane française) — Praņcejis regions i aizjiures departaments Latiņamerikā. Golvysmīsts — Kajeņa. Praņcīšu Gviānys 163 821 km² pluotā dzeivoj vaira kai 492 829 dzeivuotuoju.

Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: ландшафт) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.

1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika"" („Латышская грамматика летгальскаго нарѣчiя"").

Saulis kolnu apleicīnis vacūs audžu dzeivuotuoji runoj ap ""Saulis kolnim"" (divejim) i dobā radzamys obadivejis viersyunis, tok oficialajā literaturā latvīšu volūdā klaideigai īsaguojuse pasauka vīnskaitā (latvīšu vol. Sauleskalns).

Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs (lītovyskai: Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinas, Gedimino ordinas) — vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.

1944. godā O. Rupaiņs ar saimi emigrejs iz Vuoceju. Biegļu gaituos vyspyrms nūnuocs Bavārejā, Altetingā. Nūmetnē Neuetingā O. Rupaiņs vadejs pamatskūlis i nūmetnis kulturys dzeivi – bejs dirigents i varganists. 50. godūs Rupaiņa saime puorsaceļ iz ASV. Te autors dabuojs pajumti i dorbu kaidā katoļu muosu klūsterī Sentpolā, Minesotā. Jau pyrmajā emigracejis godā O. Rupaiņs aktivi i ar panuokumim raksteja i publicēja dorbus periodikā i atsevišķūs izdavumūs.

Preiļu nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu četru pogostu i vīna mīsta. Nūvodu 2000 godā īstateja Preiļu mīsts, Preiļu pogosts i Juosmuižys pogosts, a 2009 godā jam dasaškiera Pelieča pogosts i Suovānu pogosts.

Tiļžys pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Tiļžys vydsškola, Tiļžys internatpamatškola, pyrmaškoliņs īstots, kulturys noms, biblioteka i Tiļžys pogosta kulturviesturis tiemeibys i turizma centrys.

Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.

Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.