Annys Rancānis dzejūļu vuordi ir izmontuoti dažu izpildeituoju muzikā, pīmāram, „Aizlyugums” – grupa „Tranzīts”, „Nanuocit kluot maņ rudinī” – Laima Vaikule, „Skaidra volūda” – naoficaluo latgalīšu himna, muzikys autors ir E. Karūdznīks.

Juoņs Eļksnis (dzims 1933 gods oktobra 21 d. Drycānu pogosta Asynovys solā) — Latgolys kulturys aktivists, zeimeigs latgalīšu gruomotlaidiejs, latgalīšu literaturys atdzimšonys vadynuotuojs.

Leopardus guigna (Molina, 1782) (anglīšu: kodkod; krīvu: кодкод) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus guigna dzeivoj Dynavid Amerikā.

taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);

Saitys (anglīšu: communication; krīvu: связь; latvīšu: sakari) — zynuošonuos iz vyds diveju, nazcik ci daudzeju subjektu voi objektu i tam izlītojamī leidziekli.

Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.

Katōļu Dzeive aba Katuoļu Dzeive beja religiski ļaudyskys žurnals, kuru izdūd SIA ""Katoļu Dzeive"" Viļānu mīstā. Žurnals izīt 11 reižu godā, sīna i labeibys mienešu numuru izlaižūt kūpā sīna mienesī. Materiali žurnalā tyka publicāti latvīšu i latgaļu volūdā. Rakstīni irā na tik ap religejis temom, a taipoš stuosta ap psihologiskom i cytom gareigom cylvāka nabyušonom i jū izsprīsšonu. Regularai tyka publicāti rakstīni ap Latgolys ļaužu dzeivi, stuosti ap bazņeicu viesturi, nūvoda kulturviesturi, volūdu, vuiceibu, solsaimesteibu i cytom svareigom temom. Laikrokstā beja cieški atrūnami ari literarī dorbi latgaļu volūdā. Žurnals tur zeimeigu vītu latgaļu rokstu volūdys popuļariziešonā i izglobuošonā myuslaiku lītuošonai.

Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).