Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%). Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75 leidz 110 milijonim i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku. Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.

Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).

Juoņs Ryučāns (pa eistynajam vuordam Ivars Magazeiņs; dzims 1962 g. marta 27 d. Rēznis nūvoda Vīmyna pogostā) – latgalīšu ailinīks, puorvārsuojs, publicists, ļaudyskais dareituojs. Atmūdys laikā aktivai vadynuojs latgalīšu literaruos volūdys i kulturyskuos dzeivis atdzimšonu.

Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.

Kara laiku kūpā ar saimi pavoda Varakļuonūs. Aktivi sasadarboj ar rokstu kruojumu „Olūts”, publicej savus darbus avīzēs „Rēzeknes Ziņas” i „Latgolas Bolss”. 1944. godā V. Luoča izdevnīceibys reikoutajā literarūs dorbu konkursā drukys aizlīguma atceļšonys 40 godu atcerei M. Andžānis dzejis kruojums „Dzeiveibai” īgyva ūtrū gūdolgu. Nu 1944.goda dzeivojuse Vuocejā bēgļu nometnē Grēvenē, Langerfeldē. Kopā ar vīru strādājusi par skolotāju izveidotajā latviešu bēgļu nometnes skolā Oberkaselē.

Pīruna (anglīšu: aphorism, sentence, proverb; krīvu: пословица; latvīšu: sakāmvārds) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiska procesa voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi).

Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.