Armulaud om sakrament, midä toimõtadas Jeesuse Krõstusõ surma mälehtüses. Tuu võimaldas meil ossa saiaq uma Esändä verest ja ihost nink ollaq timäga kuun nii, et mi saa egävedse elo ja meid pästetäs viimädsel kohtopääväl. Armulauda toimõtadas ega kõrd, ku tuu om võimalik. Armulaual tarvitõdas õnnõ ütte hapõndamata leibä ja viinamar'amahla.

Vislapuu Ode Setomaalt om kõnõlnuq niimuudu.Jakapääväst käänüs suvi joq sügüsehe. Miis läts naasega jakapäävä ker’kohe. Vana teeda puttu vasta. Ütel’: “Mille tiq nii läät, ku hobõsõ hand olõi sõlmõh? Vet noq om viil kevväi.” Tulli nuuq ker’kust tagasi niq ütliq: “Pangõq noq miq kaq hobõsõl hand sõlmõ!” Puttu jalq tuusama vasta. Ütel’: “Mille teil hobõsõl hand om sõlmõh? Vet noq om joq süküs.”.

Varrampa kand' Võro Liinatiatri nimme Võro Tiatriateljee, a 2009. aastagast nimitedi tuu Võro Liinatiatris. Võron om tiatritegemine olnuq küländ kõrraperäline. Tuud naati tegemä joba 1891. aastagal, ku asotõdi Kandlõ selts, miä tüüt' ütesä aastakka. 1900. aastagal luudi Kandlõ näüterühm, koh as'aarmastajaq mängeq 1926. aastagani. Perän tuud alost' puulkutsõlinõ Kandlõ Tiatri, miä 1936. aastagal muutu kutsõlisõs Kandlõ Tiatris. Kannel sai ollaq kutsõlinõ 12 aastakka. 1949. aastagal alost' kutsõlinõ Lõunõ-Eesti tiatri, miä tüüt' kõgõst kolm aastakka ja perän sai tuu nimes Võro Rahvatiatri, mil oll' kõgõ pikemb tegotsõmisaig – tuu nime all tuudi näütemängõ püüne pääle 1952. aastagast 1998. aastagani. Et Võrol iks oll' naid tiatrientusiastõ, nakati tiatrit tegemä Võro Harrastustiatri nime all, a tuu nimi kavva es kestäq, selle et 2003. aastagal alost' Võro Tiatriateljee, miä 2009. aastagal nimetedi Võro Liinatiatris.

1800. aastagal oll' Riian 29 663 miissuust elänikku, 12778 (43%) s'akslaisi, 7445 (25%) lätläisi ja 4055 (13.6%) vindläisi. Parhilla (2011 aastaga andmidõ perrä) om Riia rahvaarv 657 424 inemist, kinkast lätläisi om vähä alla poolõ.

Rahmani Jan (Jan Rahman) om sündünüq 30.07.1975 Võrol. Opnu Loosi 8-klassilidsõn koolin (1982-1990), Võro I keskkoolin (1990-1993) ja vähä aigu ka Tarto Ülikoolin aokirändüst (aastil 1993-2004). Tä om olnuq Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõn ja Võro Seldsin VKKF. Kõrraldanuq egäsugutsit võro keele ja kultuuri üritüisi (Kaika suvõülikooliq jm).

Kveeni kiil om lähkühe köüdet kolmõ soomõ-ugri keelega, midä kõnõldas Põh'a-Skandinaavian: meä kiil, kar'ala kiil ja soomõ kiil. Naidõ kiili kõnõlõjaq saavaq tõõnõtõõsõst inämbüisi ilma vaivalda arvo.

Kerkomõisa vai kerigumõisa vai pastoraat (sks. k. Pastorat) oll' mõisa, miä kuulu lutõri kerkolõ. Mõisan elli ja tuud pidi pastor; mõisamaja oll' ütelepoolõ kerko kontoriruumõs kah. Kerkomõisaq olõ-s nii uhkõhe vällä ehitedüq ku perismõisaq. Hariligult oll' egän kihlkunnan uma kerkomõisa, miä oll' kerko ku kihlkunnakeskusõ lähkün.

Suomen kielen vaikutus viron kieleen. – Kielet kohtaavat. Toimittaneet Jyrki Kalliokoski, Lari Kotilainen ja Päivi Pahta. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2009 (Tietolipas 227), 231–263.