Pia kõigin paigon tund iho ärq, kui midägi timä külge putus, selle et pia kõigin paigon lövvämiq pututamisõ närve. Noidõ närve otsaq küünüseq kooni ihonahani, mink all nimäq lakja ommaq laotõduq. Et mi ihonahaga as'olõ külge putu, sõs üteldäs, et pututamisõ miil ihonaha sisen uma asõmõ om saanuq. Pututamisõ läbi saamiq miiq tundma, kas üts asi lämmi ehk külm, kõva ehk pehmeh, sille ehk kahrõq om. Kohe kõgõ inämb pututamisõ närve kokko tulõ, sääl om meil ka kõgõ hõrnõmb pututamisõ tundminõ, nii keele otsa, sõrmõotsõ ja mokkõ sisen. Kon noid närve sukugi ei olõq, nii kui küüdsi ja hiussidõ sisen, sääl ei olõq meil ka pututamisõ tundmist sukugi. Mii kui muuq närviq, lääväq ka pututamisõ närviq viimäte pääaiu sisse kokko, kon vaim pututõtust as'ast arvo and.

Tsäss vai tsässmuusiga (Inglüse keelen jazz) om muusigastiil, minka lõivaq 20. aastagasaa alostusõn USA lõunaosariike niigreq. Tä kasvi vällä tüülaulõst, bluusist ja spirituaalõst.

Pääle I ilmasõta läts' majandusõ ülesehitämine aigopite, kuigi Gárdonyi ""Egeri tähti"" ilmuminõ muut' Egeri roitõlõjilõ meeleperätses kotusõs ja kandsin naati vanno asjo vällä kaibma. II ilmasõan sai liin kannahtaq, ku s'aksa väeq säält lätsiq nõvvokogo väeq tulliq. Õnnõs liina pall'o es pommitõdaq.

Bali kiil om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 3,9 mill'onat inemist (2009. a.) Indoneesiän Bali saarõl, Nusa Penida saarõ põh'ajaon, Lomboki saarõ õdagujaon ja Java saarõ hummogujaon. Inämbüs bali keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt.

Afganistan - Albaania - Alžeeriä - Ameeriga Ütisriigiq - Andorra - Angola - Antigua ja Barbuda - Araabia Ütisemiraadiq - Argentina - Armeeniä - Asõrbaidžaan - Austraalia - Austria

Kisõjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Kärinä külä man. Timä ümbre om viil 6 vähämbät järve üten minga tä moodustas Kisõjärve järvistü.

Ku pilli helü tekküs puhkmisõ läbi, sõs kutsutas tuud puhkpillis, ku hellü tegeväq keeleq, sõs om tuu kiilpill, ku helü tekütämises piät midägi lüümä, sõs om tuu lüükpill. Vahtsõmbal aol om tett ka pille, miä tekütäseq hellü elektroonilidsõlt.

Kuning András II and' vällä Diploma Andreanumi (Transilvaania S'akslaisi Kuldsõ Harta), miä and' Transilvaania s'akslaisilõ privileegiq ja midä peetäs maailma edimädses autonoomia-säädüses. Tä juhtõ viiendät ristisõta Pühäle Maalõ 1217. a. pandõn vällä ristisõto aoluu kõgõ suurõmba kuningligu armee. Timä 1222. a. vällä annõt Kuldbulla oll' Maisõmaa-Õuruupa edimäne põhisäädüs. Vähämbäq aadlimeheq naksiq tälle saatma kaibõkirjo, miä vei parlamendi (parlamentum publicum) luumisõni.

Kupała Janka (Janka Kupała, valgõvinne kirillitsan Янка Купала; kodanigunimega Ivan Daminikavič Łucevič, kirillitsan Іван Дамінiкавіч Луцэвіч; sündünüq 7. hainakuu pääväl 1882 Viazynkan, Minski kubermangun, Vinnemaa keisririigin; koolnuq 28. piimäkuu pääväl 1942 Moskvan) oll' Valgõvinne kiränik, valgõvinne kirändüse suurkujo rahvuslidsõ heränemise aol 20. aastagasaa alostusõn.