Az első kettő helyezett utáni sorrend nem tekinthető hivatalosnak, mivel ezekért a helyekért nem játszottak mérkőzéseket. Ezért e helyezések meghatározásához az alábbiak lettek figyelembe véve:

1909-ben a száműzött II. Mánuel portugál király megkérte Lujza hercegnő kezét. A hercegnő visszautasította őt, bár gyengéd érzelmeket táplált a király irányába. 1923. november 3-án a Szent Jakab palota kápolnájában Lujza feleségül ment Gusztáv Adolf svéd trónörököshöz, V. Gusztáv király legidősebb fiához. A trónörökösnek ez már második házassága volt: első felesége, Margit brit és connaughti hercegnő 1920-ban hunyt el. Lujza hercegnő így Svédország trónörökösnéje lett. Gusztáv Adolf és Lujza boldog, harmonikus házasságban éltek. A hercegnőnek sikerült megtalálnia a közös hangot férje első házasságából született gyermekeivel. 1925. május 30-án a trónörökösné egy koraszülött leánygyermeket hozott világra. Lujza hercegnő ekkor már harmincas évei közepén járt, a további gyermekvállalás nagyon kockázatos lett volna, ettől az orvosok óva intették őt.

Werbőczy Osvát és Deák Apollónia fia, 1460 és 1470 között született, valószínűleg Verbőcön (Ugocsa vármegye, ma Verbovec, Nagyszőlősi járás, Ukrajna); újabb írók inkább Kerepes községet (Bereg vármegye) vélik születése helyének. Felsőbb tanulmányait valószínűleg Budán, később pedig valamelyik itáliai (bolognai vagy páduai) egyetemen végezte; állítólag Bécsben is tanult. A latin és görög nyelv ismerete mellett „eleganter” beszélt németül. Kiváló szellemi képességgel megáldva, az ismeretek minden terén a legelsők közé tartozott. Teológiai és bölcseleti ismerete mellett leginkább az tanúskodik, hogy 1521-ben követségben járván V. Károly német-római császárnál Wormsban (vendégként részt vett a birodalmi gyűlésen), Lutherrel vitába bocsátkozott.

Németalföld igen fontos szerepet játszott Károly életében. Nem csak azért mert ott töltötte gyerekkorát, és azt érezte otthonának, de adóival a birodalmi kincstár egyik legfontosabb feltöltőjének számított. A régió is alapvetően lojális maradt a császárhoz, bár Gent 1539-ben fellázadt a súlyos adók miatt. A felkelést gyorsan leverték.

A raduči parókiához tartozó szerbek lakta település volt. 1857-ben 338, 1910-ben 435 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben teljes lakossága szerb nemzetiségű volt, akik a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatlakoztak. A „Vihar” nevű hadművelet során 1995. augusztus 6-án a horvát hadsereg visszafoglalta a települést, melynek szerb lakói elmenekültek. A falunak 2011-ben már nem volt állandó lakossága.

január 16–23. – A 2002-es FIDE-sakkvilágbajnokság döntője Moszkvában Ruszlan Ponomarjov és Vaszil Ivancsuk között, amelyen Ponomarjov világbajnoki címet szerez.