Luxemburgban kezdett el futballozni az Esch-sur-Alzette kantonban található FC Schifflange 95-ben. Itt figyelt fel rá az FC Metz, majd csábította át Franciaországba. A fiatal tehetség aláírt annak ellenére, hogy az FC Internazionale is érdeklődött utána.

Az erdélyi hadsereg 1657. január végén indult el Lengyelországba, Lviv felé; ehhez csatlakoztak a kozákok. Értesülve a svédek nehéz helyzetéről, Rákóczi visszafordult Krakkó felé, és márciusban érkezett oda; útközben elfoglalta Tarnówot. Májusban a svédek és erdélyiek meghódították Bresztet, júniusban Varsót. Amikor azonban a svéd hadsereg megkapta a parancsot a királytól, hogy szakadjanak el Rákóczitól, és menjenek az uralkodójuk után Szczecinbe, az elárvult és megijedt Rákóczi visszafordult, és utána indultak a lengyelek meg a tatárok. Ezenkívül a lengyelek megtorló hadművelettel pusztították Erdélyt.

Ős műhold. Hatalmas erejű támadó berendezés, mely egyetlen erős lézersugárral képes elpusztítani szinte bármilyen hajót. Ebből az egyszerű szerkezetű gépezetből 2 ismert darab létezett: 1 a Pegazus galaxisban, mely segített elpusztítani rengeteg hajót, de egy lidérc kaptárhajó megsemmisítette; illetve egy a mi galaxisunkban, mely egy bolygó körül keringett. Ez utóbbit az Ori telepítette, hogy el tudja pusztítani a veszélyesebb ellenfeleiket is (ez pusztította el a Prometheus-t). A gép sugara hasonlít az Ori rombolósugárhoz, csak sokkal vékonyabb, folyamatos sugarat küld a műhold, mely akár 1,5-szer olyan erős is lehet, mint a hasonló Ori fegyverek. Carter ezredes segítségével sikerült elpusztítani a műholdat.

Valkó Arisztid, dr. (1905. január 29. – 1988. június 7.) hivatalnok, művészettörténeti és zenetörténeti kutató, amatőr régész, Solymár múltjának egyik legjelentősebb kutatója. Nevéhez fűződik a solymári királyi vár romjainak feltárása, az általa fellelt régészeti leletekből és kutatási eredményeiből évtizedeken keresztül magánmúzeumot tartott fent a lakhelyéül szolgáló, akkor már „műemlék jellegű épület” címet viselő századfordulós villában.

Az Állami Számvevőszék 2008 nyarán adta ki a 2007-ben befejeződő autópálya-beruházások ellenőrzéséről szóló jelentését, melyben többek között az M7-es autópálya Zamárdi–Balatonszárszó szakaszát is vizsgálta a Kőröshegyi völgyhíddal. A jelentés – arra hivatkozva, hogy a 2000-ben kidolgozott alternatív nyomvonalváltozat úgy halt el, hogy az érintett önkormányzat képviselő-testülete meg sem tárgyalta – arra a következtetésre jutott, hogy „a Kőröshegyi völgyhíd megépítésére vonatkozó döntés műszaki, gazdaságossági, természetvédelmi és településrendezési megalapozottsága mindezek alapján nem igazolt.” A NIF Zrt. álláspontja szerint „a nyomvonalat nem a gazdaságosság, hanem a környezetvédelmi, az önkormányzati és egyéb (hatósági, szakahatósági, kezelői) szempontok határozzák meg”; konkrétabban „a magyarországi nyomvonalas létesítmény engedélyezések jogszabályi háttere nem a hatékony közpénzfelhasználás, költségoptimalizálás követelményeit tartotta elsődlegesnek, ezért a Zamárdi–Balatonszárszó közötti szakasz végleges nyomvonal kiválasztásánál az önkormányzati érdekek érvényesültek”.