Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: письменность, письмо) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.

Suocūtīs Atdzimšonai, īsavadynuoja politikā, beja Tautys fronta aktivists, nu 1990 goda — Latvejis demokratiskuos dorba partejis Daugpiļs atdalis vadeituojs.

Atdzimšonys jutūnē 1990 gods apreļa mienesī Rēznē īstateja ļaudyskū organizaceju Latgolys kulturys centrys. Beja beiguse dareit latgaļu laistuve Minhenā partū vīns nu Latgolys kulturys centra snāgu beja atjaunynuot latgaļu gruomotu laisšonu. 1990 gads juņa mienesī Juoņs Eļksnis tyka par jaunīstateituos Latgolys kulturys centra laistuvis www.lkcizdevnieciba.lv vadeituoju. Jis daudzi dadarejs, kab laistuve styprynuotūs i raisteitūs. Nu īsuoku daguojs cieški meit ustobys, lelumu redigiešonys i sagatviešonys drukam i plateišonys dorba darejs pats J. Eļksnis, gruomotys drukavuotys vysaidūs mīstūs - Rēznē, Ludzā, Modyunē. Nu 1997 gods, kod Rēznē beja atdareita drukaune Latygolys druks, laistuve atroda sātvītu juos paspuornē. Niule laistuvē vysaidūs projektūs īvadynuoti 9 dareituoji.

Medņovys pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Semanovā. Pogostā dora Viduču pamatškola, pyrmaškoliņs īstots, biblioteka, tautys noms, apleicis vuiceibys centrys, jaunīšu centrys ""Sauliszīds"" i invalidu sporta i rehabilitacejis centrys. Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā.

Vel šūboltdīn jyutūs, it kai byutu zvārinuots skūluotuojs. Skūluotuoja orūds maņ ir vysmīļuokuo profeseja. Tanī as atgiustu navin sevi, bet ari sovu bierneibu i jauneibu. (..)

Jūrdžs beja ari korespondents pyrmajūs latgalīšu laikrokstūs „Gaisma” i „Dryva”, syuteidams dzejūļus, aforismus, stuosteņus, folklorys materialus, Nautrānu kulturys i saimisteibu dzeivis aprokstus. Jūrdža īsyutiejumus publicieja kalendarūs, juo dzejūli ītylpa pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā „Kūkle” (Rēzne, 1914) i antologejā „Latgales dziesminieki” (Reiga, 1936).

V. Lauskys irā vīns nu tūs politiku, pateicūt kurim Latvejis Vaļstiskuos volūdys lykumā īraksteita norma ap vaļsteibys garantejom latgalīšu volūdys apsardzeibai i raisteibai.

Andryvs Jūrdžs ir kai simbols latgalīšu tautai uz laiku laikim gon seikstumam, ceiņai, iztureibai i uzvarai, gon ari teiši drukuotuo vuorda napīcīšameibai, gon uperim, kas tam ir juones. Andryvs Jūrdžs ir gaismys maklātuojs. Jis īmantuojs gūdpylnu „zemnīka Prometeja” nūsaukumu. Ari Andryvam Jūrdžam veiduotajā pīminieklī attāluots jauneklis, kas augstu pacaltā rūkā nes guni.

Vuicejusēs Drycānu vydškolā, studiejuse Daugpiļs Universitetā filologeju. Darejuse Vacstrūžānu pamatškolā, Cyskodu vydsškolā, Cyskodu bārnunomā, Gaujīnis vydsškolā. Radeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts, Valentins Lukaševics i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdre nu 2007 gods.

Dzims Zviergzdiņa pogosta Aizpūris solā. Vuicejīs Rēznis apleiciņa Piļcinis pamatškolā, Rēznis školuotuoju instituta paraugškolā, Rēznis gimnazejā, Rēznis tautys koņservatorejā. Latvejis universitetā studiejs tīseibu. Darejs Kuļdeigys muzykys školā, Reigys porcelana taisetovā.