Osorom valdzāts muns ceļš guoja iz pamatskūlu, syurā naatlaideibā pabeigts skūluotuoju instituts, ar griuteibom izlamts ceļš leidz augstskūlai i tod – vajadzēje nest upuri jaunuokū bruolu i muosu lobā, lai munys trauksmys piec tī napaliktu pusceļā.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Viļāni — mīsts Latgolys vydsdaļā pi Maltys upis, Viļānu nūvoda centris. Mīsts pasadarejs 18 i 19 godusymta mejā kai zeimeigs muižys manufakturu centrys.

Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.

Gruoveru pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Gruoveru pamatškola, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar Gruoveru katuoļu parapejai, Gruoveru pravoslavu i Kovaļovys staroveru parapejai.

Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī. 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.

Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”.

Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%.

Pyrmuo publikaceja - dzejūļs ""Kū dzīduoja buora bārni""(„Ko dziedāja bāra bērni”) Ludzys rajona laikrokstā ""Za pobedu komunizma"" (1975. g. 30. dec.)

Upis: Rēzne, Pārtova, Orehovka. Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari , leluokī - Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars. Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi - Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).