1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogosta pluots beja 164,86 km² i tymā dzeivova 6793 ļauds. 1939 godā Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solys padūmi, a pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Kruoslovys rajona Pīdrujis solai daškiera likvidātū Dvorčānu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. Myuslaiku Pīdrujis pogosts irā nazkodejuo Pīdrujis pogosta dīnavydu doļa. 2009 godā pogostu kai administrativu teritoreju daškir Kruoslovys nūvodam.

Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.

1940 godā sovetu vaļdeiba žurnala darbeibu nūlīdze i tei tyka atjaunynuota tik 1989 godā, taišni pyrma pošu zeimeiguokū katuoļu svātku Leldīņu. Nu ituo goda žurnala redakceja irā Viļānūs. Da 1999 godam laikroksta laidiejs beja Reigys metropolojeis kureja, a tuoļuok pasajāmums SIA ""Katoļu Dzeive"". Nu 2000 gods golvonais redaktors irā A. Ševeļs, a ilglaiceiguo redaktore Maruta Latkovskuo - tautā labi zynomuo žurnala dareituoja.

Dzeivi interesādamīs par tūpūšu aviaciju, Jezups Baško īsastuoj un 1912 godā beidz karviersinīku gaiskugnīceibas školu, bet 1913 godā – Gatčinas aviacijis školu. Pyrmā pasauļa karā jis kai skraidnīks pīsadols kuovēs pret vuocīšim nu pyrmajuom kara dīnom.

Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba — poša zeimeiguo Pīterburga latgaļu organizaceja, XX gs. suokuos vadynuojuse latgaļu tautyskū i kulturyskū atdzimšonu.

Rudzātu pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka i div vuiceibu īstoti - Rudzātu vydsškola i Rudzātu specialuo iņternatpamatškola. Partū ka pogostā navā nivīna tautys ci kulturys noma, ļauds lītoj vydšskolys ustobys.

Komponiejs vērtini skondorbu, tymā vydā i latgalīšu himnu Skaidruo volūda (ar Annys Rancānis vuordim. Garus godus vadejs Reigys latgaļīšu bīdreibys koru.

Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.