Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).

Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēznis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēznis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta.

1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.

Viesturiskai Mežavydu pogosts bejs Rēznis apleiciņa Bieržgaļa pogostā. 1945 godā Bieržgaļa pogostā īstateja Mežavydu solys padūmi. 1945 godā Mežavydu solai daškiera Padolis solu, a 1977 i Raņču solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.

Publikacejis - suocūt nu 20 gs. 80-tūs godu beigu laidīņūs Katōļu Dzeive, Mōras Zeme, Jaunuo Dzeive, Latgolas Bolss, Daugavpils Vēstnesis, Latgales Laiks, laikagruomotā Tāvu zemes kalendars, rokstu lasīnī Olūts i cytur.

Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.

7 garonys dūbis, kurys vērtinē stīpās 1 km garumā. Mežvydu ceļa D molā irā poša leluo dūbe – Valna pāds, juos garums 80 m, plotums 50 m, dziļums 8 m. Tuoļuok iz pūstumim cytys dūbis – Vierša līkne, Līpeņa, Ūgu pūreņš i ct.

Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).

1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);

Najaukt ar Latvejis karūgu, kurs radeits, izlītojūt senejūs latgalīšu (senejūs latgaļu) karūga vuordysku aprakstejumu Livonejis Atskonu kronikā.