Põlva vald om vald Põh'a-Võromaal. Inämbüs valda jääs Põlva kihlkunda, mõnõq tüküq jääväq Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Põlva vald Põlva maakunda.

Rõugõ järvistü kuulus Haani luudusparki. Kõigin järvin (esiqeränis Liinjärven) om pall'o lättit. Järvist (vällä arvat Valgjärv ja Kaussjärv) juusk läbi Aiju jõgi.

Minevä aastagasaa 90-ndide algusõh, ku setodõ hindätiidmine nõsõma naas', sai kirmasõst ummamuudu Ungavitsa külä ja perridõ kokkotulõk. Tuulaigo setodõl viil umma lippu olõ-õs, pito peeti Eesti sini-must-valgõ all. Rahvast kogohu pall'o, tutvit ni sugulaisi tull' ka Eestimaa kavvõbist kotusist.

a) mitmusõ nimekäänüssen: puuq, mõtsaq, suurõq majaq, vahtsõq saapaq, vereväq vabarnaq;b) kimmä kõnnõviisi mitmusõ 3. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon: saavaq, kirotasõq, võtvaq, ommaq; saiq, kirodiq, võtiq, olliq;

Annani Kofi (Kofi Atta Annan, sündünü 1938) om Ghana diplomaat, kiä oll' 1. vahtsõaastakuu pääväst 1997 kooni 1. vahtsõaastakuu päväni 2007 Ütitside Rahvidõ säitsmes pääsekretär. Annan ja Ütidseq Rahvaq saiq 2001. a. Nobeli rahupreemiä.

Pulga Jaan om olnuq jahimiis, tegelnü hobõsidõga ja pinnega, pidä iks viil mehitsit ja kodotsirke. Timä tund huvvi hiina alternatiivmeditsiini (Reiki) vasta.

Arvatas, et nimi Eger tulõ ungarikeelitsest sõnast égerfa (lepäpuu). S'aksa keelen kutsutas liina Erlau, ladina keelen Agria, serbiä ja horvaadi keelen Jegar / Јегар vai Jegra / Јегра, tsehhi ja sloveeni keelen Jager, slovaki keelen Jáger, poola keelen Jagier ja türgü keelen Eğri.

Edimält Ungari sõavägi (Honvédség) võit' Austria väke. Et ungarlaisilõ vasta saiaq kuts' Austria keisri Franz Joseph I appi ""Õuruupa sandarmi"" Vinne keisri Nikolai I, kink väeq tulliki Ungarihe. Noilõ Görgey Artúri juhit Ungari väeq vasta es saaq ja nii pidiq nääq 1849. a. põimukuun alla andma. Austria sõaväe juhist von Haynau Julius Jacobist sai mõnõs kuus Ungari valitsõja ja timä käsol hukati 1849. a. rehekuun Aradi liinan nn. 13 Aradi märtrit (nuuq olliq Ungari sõaväe juhiq) ja pääministre Batthyány. Kossuthi Lajos pagõsi välämaalõ.

Huumustoitõlidsõn järven om kasvõ veidüq, 1973. a. löüti 7 lihti. Sõski või järven löüdäq haroldaisi ränivetikit, lammõlehelist jõõtakjast ja väikeist lõmmulehte.

Riian ommavaq Läti Rahvusoopõr, Läti Rahvustiatri, Riia Vinne Tiatri, Daile Tiatri, Läti Riiklinõ Pupitiatri ja Vahtsõnõ Riia Tiatri. Muusõumõst ommavaq sääl Läti Rahvuslinõ Kunstimuusõum ja Läti Rahvatiidüsline Välämuusõum. 2003. aastagal oll' Riian 2003. aastaga Eurovisiooni lauluvõigõlus.

Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur (inglüse keelen International Atomic Energy Agency, IAEA) om riikevaihõlinõ organisats'uun, mink tsiht om on edendäq säsüväe rahuotstarbõlist rakõndamist ja hoitaq ärq tuu tarvitaminõ sõapidämises.

Vahtsõ-Roosa mõisat nimetedi varrampa ka Väiku-Laitsnas (sks. k. Klein-Laitzen) ja Mõnistõ mõisa all 1821. aastani Catherinenhof. Tõisi teedüsside perrä oll' Vahtsõ-Roosa joba 1817 Rosenidõ perre umandusõn umaette mõisa.

Timur vai Tamerlan (1336-1405) oll' mongoli peritollo Turkestani väejuht, kiä 14. aastagasaal vallut' ärq suurõ jao Õdagu- ja Kesk-Aasiast nink pand' alossõ umanimelidsele valitsõjasuulõ.