Azara dybyns ar daudzi dūbu, kur nakur akmiņuots, kur nakur smiļkšuots, leičūs dyuņuots. Azarmola stuovona, dīnavydu pusē lāvuoka. Sakluokī leiči aizauguši. Dreidža forma izstīpta, jis tur daudzi leiču i 9 azarsolys (Bernātu, Līpu, Ūzulu, Apšu, Zamuo, Upis, Pizānu i ct.). Pošleluo azarsola – Bernātu, juos pluots 13,9 ha.

Pogosta vokoru daļa irā Reitulatvejis zamainis Atzolys pacylumā, a reitu daļa Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Pošu augstuo kaupre - Kanguru kolns (144 m vjl) pogosta dīnavydūs, Kanguru solā. Klimats koņtinentals. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 37% pogosta teritorejis, a meži 50,9% pogosta zemu.

Mozambika ( portugāļu: Moçambique) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Maputo. Mozambikys 801 590 km² pluotā dzeivoj vaira kai 22 milijoni dzeivuotuoju, i ite 35-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa ""-sa-"" voi (piec ""iz-"", ""aiz-"") ""-a-"", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit, aizavērt. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.

P. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.

Meikultūrņs aba Pizys speidyns (līvu: Pizā bōjk, latvīšu: Miķeļtornis, Miķeļbāka) — speidyns Pizys solā Līvu jiurmalē, Venstpiļs nūvodā, pats augstais speidyns Baļtejis vaļsteibuos.

Tymā pošā laikā, kod stateja pili, Mariņdzis azarmalē suoce radeit i muižys suodu. Anglīšu i praņcīšu jaukta stiļa parkā sādynuoti nu Vuocejis atvasti kūki. Suodā daudzi ratu kūku škiru. Tuoļuok parks aizīt mežaparkā. Izaglobuojuši i puors muižys saimisteibys kuormi. 2 kilometru garumā nu Atašinis da muižai vad kūku aleja. Senejais suods i azars sataisa breineigu apleicīnis vierīni. Car suodu tak Osoru upe.

Pededze (latvīšu: Pededze; igauņu: Pedetsi jõgi; vyrovīšu: Pedejä jõgi) - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.

Kūpā ar I. Klekeri i L. Limani pīraksteitajā gruomotā Raksteituojs nu Nautrānu (""Rakstītājs no Nautrēniem"", 1989) tiemiejs Andryva Jūrdža dzeivi i dorbus.

Pīvadumi: apovys pīgatave, puortykys pīgatave, drēbu pīgatave, tabāka pīgatave, stykla pīgatave, ītaišu pīgatave, elektroenergejis pīgatave, syltumenergejis pīgatave.

Puorteciejums Rēznis upē zamyn Rēznis mīsta vydyskai 5,5 m3/s. Div reizis par godu - pavasar i juļa mienesī iudiņa puorteciejums teik div reizis leluoks par vydyskū vierteibu. Pošmozais puorteciejums septembra mienesī – 9 reizes mozuoks kai gods vydyskais.