Päält 1920. aasta maareformi sai Friedrich Samson von Himmelstiern hindäle mõisakeskusõn ollõtüüstüse, juuriguhoitusõ ja põllumaa, kokko 35 hektääri. Elokotussõs ost' tää Jaani-Peebu koolitarõ kuun 58 hektääri maagaq. Sääl elli Samsonidõ pereh 1939. aastaniq.

1990. aastaga urbõkuun olliq Ungarin vabaq valimisõq. Ungari Sotsialistlik Tüülispartei muut' umma nimme ja tuust sai Ungari Sotsialistlik Partei. Nääq võtiq vasta vahtsõ programmi, kon taotliq sotsiaalsõt demokraatiat ja vabaturu majandust. Valimisõq võit' Ungari Demokraatlik Foorum, miä nõud' samm-sammolist üleminekit kapitalismilõ. Liberaalnõ Vapo Demokraatõ Allianss, miä nõud' pall'o kipõmbit muutuisi, tull' tõsõs ja Sotsialistlik Partei jäi näist kavvõlõ maaha. Perämädseq Nõvvokogo Liido väeq viidi Ungarist vällä 1991. a. piimäkuun.

Egä aastak lehekuun kõrraldõdas Kaisaniemi pargin tõõsõsugutsit kultuurõ tundsas tekev massuldaq sündmüs Maailm külän. Tuska-festivaal hainakuun om metallimuusiga kõgõ suurõmb sündmüs Põh'amaiõn.

Jalgratas om katõ (harva kolmõ) rattaga sõidoriist, minka pand pedaalõ väntämisega liikma inemine. Jalgratas märgiti vällä 19. aastagasaal ja täämbädsel pääväl om näid tarvitusõl nii miljard tükkü.

Aastagas 1006 oll' kuning István võimo tävveligult hindä kätte saanuq ja tä naas' ello viimä muudatuisi, et muuta Ungari feodaalriigis niguq õdagumaaq toona olliq. Ammõtligus as'aajamiskeeles sai ladina kiil ja tuu jäi nii 1844. aastagani. Kuning László I lajend' riigi piire Transilvaanian ja vallut' 1091. a. Horvaatia.

2012. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Harglõ kihlkunna keskusõn Harglõn 10.-12. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Kõivupuu Marju ja pääkõrraldaja oll' Taheva vallavanõmb Rogenbaumi Monika. Suvõülikooli vallalõtegemine ja lõpõtaminõ, süümine ja magaminõ oll' Harglõ koolimajan, ettekandõq ja kultuuriprogramm olliq Harglõ kultuurimajan.

Niimuudo las'te leeväl saistaq vai hapata umbõs üüpäiv. Sõs kaet'e ku kohetus ärq oll' hapanoq, sõs naat'e leibä kastma. Kohetusõ hapusust kaet'e n'apoga maitsmisega ja ka tuust, ku kohetus oll' alla sadanoq. Sõs naat'e kässiga kastma. Edimält klopite leib kässiga läbi, sõs valõte jauha niipall'o mano, et paks pudõr sai. Tuud naat'e katõ käega kastma. Kastõte nii, et üts käsi tsusate kohetusõ sisse, tõõnõ tõmmate vällä. Niikavva kastõte, ku inämb kässi külge es jääq, sõs oll' ka leib ärq kastõtoq. Niikavva pidi leibä kastma, ku ah'o ots (t.t. otsa iist) likõs läts', sõs sai hää leib. Ku leib ärq kastõte, sõs puistõte jälke sõr'me vahelt jauha pääle, tett'e hää käega servite rist pääle ja katõte kinniq.

Ütiskund om inemiisi ütenkuun elämise ja ütsüte avitamisõ viis üten inemiisi umavaihõl ja võimoga läbisaamisõ viisega. Laemban mõttõn või ütiskund tähendäq määntsegi piirkunna vai maa vai kasvai kõgõ ilma inemiisi.

Winny Puhh om eesti metalansambli, miä om tennüq ka kolm võrokeelist luku. Ansamblitegemist alostõdiq 1994. a. Põlvan. Ildampa ommaq pillimeheq ärq Talliina kolinuq. Lajembalt tuntus sai ansambli 2006. aastagal ku näide võrokeeline laul ""Nuudliq ja hapupiim"" võit' Raadio 2 aasta demo avvohinna.