Klozes muotina bova Lėnkėjes nacionalėnes rankėne rinktėnes žaidieja, tievs žaide keliūs futbuola komanduos. Vėliau šėima ėš Lėnkėjes persikiele i Prancozėjė, vuo 1987 metās atvažiava i Vuokītėjė.

Žėrgienā (lietovėškā (b.k.): Žirgėnai) - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Vėštīte seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 16 žmuoniū. Suoda īr šalėp Vėštīte ežera. Vėik kempėngs ""Pušelė"".

Marks Tvens mėrė 1910 metās. ""Bat milijuonams skaitītuojū vėsam svietė ons bus omžėnā gīvs kāp nepakartuojamū literatūriniu heruoju kuries"" (E. Juškys).

Sava karjėra pradiejė 1981 m. ė nu tuo čiesa dalīvava variausūsė pruojėktūsė. Ana gava „Auksėnė Gaublė“ apduovenuojėma ož mozėkėni takeli fėlmō „Gladiatorios“, katra kūrė draugom so Hanso Cimerio ė Klauso Badelto. Džerard ne tėktās dainiuoja, bat ė gruoja kėnėškās cimbuolās. Liza Džerard tor kontralta tėpa vuokala.

Tuopuolis, aba dā balta toupa (luotīnėškā: Populus alba) īr dėdlis medis, katros aug vėsuo Lietovuo. Augštoma būn 16-27 m, čiesās - vėrš 40 m, kamėina apjėmims 1,5-3 m. Vainėks augštos, dėdlis, žėivie pėlkšvā žalė, atsilopėniejus. Balondė mienesi ved pūkoutus žėrgėnius.

Pati pėrmuoji religinė bendruomėnė Mažeikiūs, katra pabūdavuojė sava malduos nomūs, bova stačētikē. 1893 m. anėi pradiejė statytė cerkvė, katra bova 1894 m. pašvėntinta. Iki 1900 m. Mažeikiūs bova pabūdavuota i žydū sinaguoga. Tū gyventuojū bova nemažā: 1897 m. - 435 žydā, 1903 m. 310 stačetikiu, api 40 sėntikiu. Api 1900 m. evangelikā tap pat bova atsidarė sava laikėna bažnyčė. 1909 m. vėituo laikėnuos pabūdavuojė naujė mūrėnė liuteruonu bažnyčė. 2005 m. Mažeikiūs pastatyta ontruoji katalėku bažnyčė - Šv.Prancėškaus Asyžiečė.

Uosiuots (grenlandu kalba: Aasiaat, danu kalba: Egedesminde) - pėnkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 3 005 žmuonis. Uosiuots īr Kvaasuitsupa savėvaldībie, vakarū Grenlandėjuo.

Vruoclavs (lėnkėškā: Wrocław) īr miests pėitvakariu Lėnkėjuo, pri Uodras opės. Žemotėnės Sėlėzėjės suostėnė. 634 tūkst. gīventuoju (2014 m.).

Peliednagiū seniūnėjė - seniūnėjė Kiedainiū rajuonā pietrītūs, admėnėstrācinis centros - Peliednagē. Pluots: 141 km², giv. - 3780 (2011 m.), gīv. tonkoms: 26,8 žm./km².

Žemaitiūs da ī tuoki pasakīmā: kap lieliū tuošė aba kap vėina tuošė, soprask, nuognē dailos, pluons, kap par tuošė ēn, tas rēšk, ka poikē dainiou.

Aukštagėrė (lietovėškā (b.k.): Aukštagirė) ī suoda Šėlalės rajuonė, Bėliuoniu seniūnėjuo, 2 km nug Bėliuoniu, Varniu RP. Suoduo stūksa Aukštagėrės kalns ont katruo pabūdavuots apveizas buokšts. Ėš rītū priēn Endrėkava medė.

Šalčiause mienėse vėdotėnė temperatūra vėsumet teigiama. isivīravos šiauriniem uora masiem Škotijuo žėim uors atšal lig -18 laipsniū. Sning vėsuo saluo, bet Škotijuo snėigs išsilaika aplė 1 - 1,5 mien., vuo Onglėjės pėitūs ne ėlgiau kāp savaitė, dėltuo žuolė tėn žalioun vėsus metus. Pavasaris ė roudou ėlgė, vėjoutė, driegėn ė žvarbė. Vasarās vieses, vėdotėnė temperatūra 2-3 laipsnēs žemesnė nego toliau žemīnė esunčious srities. Krėtuliū iškrīnt per vėsus metus, bet vakarinie saluo dalie žėim anū būn dvėgobā daugiau nego vasar. Šalėis vakarūs driegna, dėltuo tėn blogiau aug javā.