Palonguos aeruodruoms pradejė fonkcėjuonoutė 1937 m. Ėš pradiu ėkorts laukūs šalėp vėiškele Palonga–Darbienā, katrie 1975–1990 m. bova apėbūdavuotė gīvenamāsēs bodīnkās.1939 m. atėdarīts pėrmas Lietovuo regolēros uora maršrots Kauns–Palonga.1963 m. ikorts Palonguos cėvėlėnis uora ousts, aptarnavės skrīdios i Vėlniu, Maskva ė šmuota kėtū TSRS miestū.1991 m. ikorta valstībės imuonė „Palangos oro uostas“.1998 m. rekonstroutė uorlaiviu stuoviejėma peruons ė riediejėma taks.2006 m. pradieta dėrbtė nauja tūpėmo-kėlėma taka rekuonstrokcėjė.2007 m. spalė 26 d. atėdarīts naus kelėiviu termėnals, atėtėnkontės Šengena sosėtarėma rēkalavėmos. 2011 m. atlėkts kelėiviu termėnala praplėitėms ė rekuonstrokcėjė.

Eurolīga ( Euroleague) - magtīnga Europas krepšėne līga, katruo rongtīniau 24 stėpriauses Europas žemīna komandas. Terp 16 komandū īr ė Kauna ""Žalgiris"",

Par Tris Karalius liuob būs papruotīs parsirėngtė ė vākštiuotė par žmuonis, prašītė duovenū, ūliavuotė (tas daugomuo vāku zabuova). Ont nomū doru žmuonis ožrašīs tris krīžalius, katrėi senuobie rēškė, ka vieliu čiesis bėngės ė vieliū nabožpraša daug i nomus.

Drėižos (luotīnėškā: Lacerta vivipara, onglėškā: Viviparous Lizard t.p. Common Lizard, vuokīškā: Waldeidechse) īr prī drėižū prėgolons ruoplis.

Pėrmė̄jė rašītėnē šaltėnē, karėi pateik žėniū aplė Prancūzėjės terėtuorėjuo gīvenosės gėntis, īr graikū. Maždaug nu Žalvarė omžiaus dabartėnės Prancūzėjės terėtuorėjė bova apgīvendėnta galu (keltu).

Rogpjūtė 4 d. gėmė Loisos Armstrongos (pėlns vards Louis Daniel Armstrong, pravardė Satchmo), bova Amerėkas džiaza trėmėtėninks ė dainėninks.

Ėngrėjė (rosėškā: Ингрия, soum. Inkeri, Inkerinmaa, Šabluons:Et), da žėnuoma kāp Ėngermanlandėjė (rosėškā: Ингерманландия, šved. Ingermanland), Ėžuorėjė (rosėškā: Ижора) - ī istuorėnė žemė šiaurės vakarū Rosėjuo, i pėitū šmuota nug Karelėjės, katruo nug senuobės gīvena fėnaogru tautas vuodā ir ėžuorā.

Gėmė Trīškiūs, Telšiū kraštė, muokėnas Trīškiūs, Ožlėiknie, Mažeikiūs. 1962 metās pabėngė Vėlniaus onėversėteta. Paskum palėka diestītojo, 1983 metās gava fėloluogėjės muokslu daktara varda. 1984–1989 m. bova fėloluogėjės katedras vediejo, tepuogė vaduovava Eksperimentėnės fuonetekas laboratuorėjē.

Jerzy Szmajdziński (1952 m. balondė 9 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės uopuozėcėjės līderis, kandėdats par 2010 metū Lėnkėjės prezėdenta rėnkėmos.

Mažeikiu mozėkas muokīkla - muoksleiviu puormaliuojė muokīma muokīkla, katruo muokėnama grajitė, dainioutė ėr vaidintė. 2005 m. patiuo muokīkluo ėr anuos filialūs Seduo, Žėdėkūs ėr Laižuvuo bova 538 muokėnē ėr 65 muokītuojē.

Migėlis de Servantesos Savėdra (Miguel de Cervantes Saavedra, 1547 m. siejės 29 d. – 1616 m. balondė 23 d.) – ispanu rašītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs „Ėšmuonėngasis hidalgs Duon Kėchuots ėš La Manša” īr.

Encikluopedėjė gal būtė bendra (onglėškuojė Encyclopædia Britannica o vuokėškuojė Brockhaus) aba specēlėzouta tam tėkrā srėtē (pvz. medėcėnas, fėluosuopėjės aba teisės).