Bernard Grüner je rođen u poljskom gradu Sieniawi 14. 5. 1988 godine za vrijeme Austro-Ugarske Monarhije. Osnovnu i trogodišnju ekonomsku školu, te ješivu završio je u Budimpešti. U gradu Szatmaru, na sjeverozapadu Rumunjske, stekao je svjedodžbu ortodoksnog rabina. Bernard je još kao devetogodišnjak bio poznat dječji pjevač u budimpeštanskim židovskim krugovima. Budimpeštanska opera je stipendirala Bernardu studij pjevanja, no zbog Prvog svjetskog rata nikada ga nije završio. Prvu službu nadkantora vršio je 1913 godine u slovačkom gradu Njitri. Od samoga početka svog djelovanja u službi natkantora, Bernard je zapisivao napjeve koji su korišteni u sinagogalnim službama. Od 1918 službovao je kao natkantor centralne židovske općine u Budimpešti u sinagogi Dohany. Od 1923 do 1929 vrši je službu natkantora u mađarskom Stolnom Biogradu. Bernard je u Zagreb došao 1929 godine gdje je dobio službu natkantor Zagrebačke sinagoge. Na toj poziciji je ostao do svoje smrti. Bernard je objedinio sinagonalne napjeve u pet rukopisnih knjiga koje se čuvaju u obiteljskoj ostavštini kod njegovog sina, dr. Teodora Grünera u Zagrebu. U njima je više od 500 napjeva za sinagogalne službe prigdom raznih židovskih blagdana. Skladao je više od 70 napjeva, te se služio napjevima reformiranog židovskog bogoslužja koje je nastalo u Njemačkoj u 19 stoljeću. Bernard je zaslužan za spašavanje svitaka Tore kao i, uz profesora i orguljaša Franju Lučića, orgulja prilikom rušenja Zagrebačke sinagoge u Praškoj ulici, 1941 godine tokom Drugog svjetskog rata. Bernarda su vlasti Nezavisne Države Hrvatske (NDH) zatvorile u ustaški zatvor na Savskoj cesti. Spašen je od izvjesne deportacije u koncentracijski logor zahvaljujući zagrebačkom nadbiskupu Aloziju Stepincu. Bernard Grüner preminuo je u Zagrebu 1955 godine.

Ferganska dolina je najgušće naseljen dio srednje Azije. U svim državama koje ju dijele ima upravo u Ferganskoj dolini najviše stanovnika i većih gradova. Do uspostave SSSR-a su u dolini živjeli izmiješani Uzbeci, Tadžici i Kirgizi. Zbog toga je bilo teško uspostaviti granice pa one izgledaju nepravilno, a postoji i više eksklava (teritorij koji pripada jednoj državi, a sa svih strana je okružen drugom državom). Još uvijek postoje brojne etničke manjine koje pripadaju narodima koje dijele dolinu (Uzbeci u Kirgistanu, Kirgizi u Tadžikistanu).

Tijekom borbe protiv Gospodara tame, Frigimon postaje jedan od prvih Digimona koji se pridružuju malenoj ""vojsci"" koji formiraju Mimi i Joey, a uz njega su tu još i Meramon, Ogremon, Otamamon i Gekomon.

Na kopnu Australije ekološku ravnotežu ozbiljno ugrožavaju neozoni, životinjske vrste koje je ovamo doveo čovjek. Tako su lisice, mačke i psi doprinijeli izumiranju više vrsta malenih tobolčara, kopitari uništavaju osjetljivo tlo, dok radi lova uveženi divlji kunići uspješno konkuriraju domaćim biljojedima.