Gajos Jolėjos Cezaris (100 m. pr. Kr. lėipas 13 d. - 44 m. pr. Kr. kuova 15 d.) bova Ruomas karėnis ė puolėtinis līderis. Jis vaidėna svarbė ruolė Ruomas respoblėka keitant Ruomas imperėje.

Ūlīčė īr miesta, miestalė aba dėdlesnies suodas kel's. Būn magėstralėnės (tēp vadėnamė plėntā, pruospiektā), vėitėnės ė piestiūju (aliejės, bolvarā). Glavenesnės ūlīčės būn ėšasfaltuotas, so šalėgatvēs, žėbėntās, lėitaus kanalėzacėjė.

Žalvarinis īr lietoviu fuolklorėnė ruoka gropė nū Vėlniaus. Ana sodara ruoka gropės „Ugnėlakis“ mozėkontā ėr apēgėnė fuolkluora kuolektīva „Kūlgrinda“ narē. Gropė dalīvaun ivairiūsė festivaliūsė: Mėnou Joudaragis, Sotemas, Baltėjės Saulė ėr kt.

Trīs Karalē ī žėimas švėntė, katra kuožnās metās švėnta sausė 6 dėina. Tas ī čiesis, kūmet ožsibėng Šv. Kaliedu (saulės pagrīžėma) švėntės, ėr ėš Trījū Karaliu žvāzdiū žvāzdīna ėm veizietėis, ka dėina jau daras ėlgesnė (žmuonis rokoun, ka ont Trījū Karaliu dėina paėlgie par gaidė žingsni).

Pastarnuoks ī senuobėnė daržuovė, ė prīš ivežont bolbės liuob būtė tonkē jiedams. Anou šaknis ė jauni lapā tink saluotuom, kap pagards. Tink gīvuoliam šertė.

Diel nakontruoliounama ė bėstra pakėtosiu lāsteliu dalijėmuosė sosėdara auglis, katros vagol kenksmėngoma būn pėktībėnis vuo napėktībėnis (gerībėnis).

The Beatles (Bėtlā) – brėtu ruokenruola eras puop-mozėkas gropė, padariosė dėdle itaka vėsa svieta mozėkā ė koltūrā XX o. septėntam dešėmtmeti. Pėrmuoses Bėtlu dainas – tai ruokenruola, kantrė stėlious, rėtmėnės mozėkas ė blioza mišėnīs.

Kuoriejės vaina – (kuor. 한국전쟁) – Šaltuoses vainas dalis, vaina terp Pėitū ė Šiaurės Kuorieju, vīkės 1950 m. bėrželė 25 d. – 1953 m. lėipas 27 d. (bėngiesė paliaubuom, ale taikas sotartis nebova pasėrašīta).

Džekoms Pučīnis (Giacomo Antonio Domenico Michele Secondo Maria Puccini), (1858 m. groudė 22 d. - 1924 m. lapkristė 29 d.) – italu kompozėtuorios.

Skėrmontėške (Telšē) (lietovėškā (b.k.): Skirmantiškė) - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 28 prietelē.

LVS, VVS aba NVS (Liousū Valstībiu Sandrauga) - valstībiū sājonga, jongontė Rosėje so dar 11 bovusiū Tarību Sājongas rėspoblėku. Šiou čiesu VVS ėšgīven puolėtėnē krėzē. Okraėna tėk formalē prėklausa VVS.

Mėluovėcē (ček. - Milovice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 450 žmuoniū. Miestalės īr 180 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Daba Menegins dėrb Italėjas krepšėn federacijuo i Milan ""Armani Jeans"" komanduo. Anuo ūgis īr 206cm. Menegin sūnos Andrea daba īr vėins geriausiū Europas krepšininkū.

Karšova ne sīki teriuojė krīžioutē. 1253 m. Mindaugs paduovenuojė Karšova vuokītiams, bat karšovėitē sokėla. XIV omžiou Karšova bova prėjongta pri Žemaitėjės konėgākštīstės kap Karšovuos valstios.

Anuo valdīma laikuotarpis vadėnams ""Atšėlėmo"", nes ons pasmerkė Stalina darbos, ėš lageriu tėmtėis paleida gera šmuota žmoniū. Tuoks anuo valdīms naprėtėka kitims TSKP narems ėr enėi so L. Brežnevo prīšakie 1964 metās spalė 14 dėina privertė Chruščiova atsistatīdint. 1970 metās ožsėinie bova ėšlēstė anuo prėsimėnėmā.