Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.

abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).

Ir piedāvāti dažādi Metro paplašināšanas plāni. Plānots, ka galu galā kombinētais maršruta attālums no metro tikai 91 & nbsp; km ar 3 metro līnijām, kas aptver visas galvenās Bangkoka zonas. Zilā līnija, kad tā ir pilnīgi izlaista, veidos Lariat cilpas lariat formas cilpa, kas aptver pilsētu.

Pasaulis literaturys katalogā ir īkļautys E. Dūbeļa izdūtuos O. Rupaiņa gruomotys: viesturisku romanu trilogeja ”Māra mostas” i „Arheolingvistika”.

Lideja Leikuma (1954) — latgaļu volūdzinineica, kulturviesturneica, ļaudiska dareituoja. Dzymuse 1954 g. Kruoslovys rajona (niule - Kruoslovys nūv.) Izvolta pogosta Mozajūs Geņgerūs. Vuicejusēs Izvolta vydsškolā i Latvejis Vaļsteibys Universitetā (niule - Latvejis Universitets). Darejuse Daugpiļs Universitetā i Rēznis Augstškolā, Pīterpiļs Vaļsteibys Universitetā i cytur. Niule Latvejis Universiteta Humanitarū Zineibu fakulteta Baltu volūdzineibys katedrys asociatuo profesore, Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituoja. Dora Latgaļu rokstu volūdys ortografejis komisejā, Latgaļu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejā, Reigys latgaļu bīdreibā ""Trešuo zvaigzne"".

Izvard putruomus ar smalkai sagrīztim galis kimūsenim. Suoļa, lauru lopu i pypyru damat pa garžai. Pylda dasys na cīši styngrai. Cap ceplī, cikom gotovys. Pyrma cepšonys var apvirt i paturēt zam slūga.

Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.

Malnais mežastrods ci malnais strods (latiņu: Turdus merula; anglīšu: Common Blackbird; latvīšu: Melnais mežastrazds; lītaunīku: Juodasis strazdas) — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.