Häädemeeste kihlkund (s'aksa keelen Kirchspiel Gudmannsbach) moodustõdiq 1862. aastagal alast, miä 17. aastagasaa lõpon kuulu Tori kihlkunda, 18. aastagasaa edimädsel poolõl Pärno kihlkunda, aastagil 1752-1775 Saarde kihelkunda nink 1776-1862 jälq Tori kihlkunda.

1831. a. tulliq Perkune Janka pujaq Eestimaalõ tagasi nink Carl ja David lätsiq elämä Põlva kihlkunda. 1832 käve David leerin ja võtt' naasõs Schultzi Louisa. Tuu oll' perit Lätist Zeltini mõisast ja sündünüq 1808.

Tan ommaq üles loedu kõik kakkõhelü ettetulõmisõ kotusõq. Nuuq kotusõq, kon kakkõhellü pidänü kirän märkmä, ommaq vällä tuudu paksu kiräga. Muuq kotusõq, kon kakkõhellü piä-i märkmä, ommaq hariligun kirän ja q om sääl pant sulgõ sisse. Tuu tähendäs, et ka sääl või tedä kirotaq, a tuud võinu tetäq õnnõ mõnikõrd sõna eräle vällätuumisõs, tälle suurõmba rasõhusõ andmisõs vai riimi peräst.

Kuulma järv om järv Põlva kihlkunna hummogujaon Veriora vallan. Järve suurus om 6,1 ha ja kõgõ suurõmb süvvüs 6 m. Kuulma järv om Kuulma kaitsõala pääl. Järve viirde jääs Kuulmajärve külä.

Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ. Valik lõunaeesti mõistatusi"" om Krikmanni Arvo kokko pant lõunõeesti mõistatuisi kogomik. Raamat om ilmunuq 2000. aastagal Tarton ja timä om vällä andnuq Eesti Kirändüsmuusõum.

Keele murre Kanepi kihkonnan jagunõs veitsimält kattõ jakko, - Kiil mis lõuna ja kesk kihkonnan kõnõldas, ja kiil mis õdaga ja põhja puuldsis vallus kõnõldas. Kesk ja lõuna kiilt nimetä ma Erästvere keeles. - Edimäne sõna tähendäs Erästvere, tõnõ põhjapuulset murrõt. Nigu ma joba minevil kõrrul tähendasin, (1891) kõnõldas: Vigul - vigõl. Adur - adõr. Ägül - ägel. Nõgul - nõgõl. Rasuv -rasõv. Põdur - põdõr. Vagul - vagõl. Nagul - nagõl j.n.e. Ruut - kruut. Ruus - kruus. Virka - virgastõ. Väiihe - vähki. Teiie - tegi. Näiihe - nägi. Tõihe - tõi. Laihalaija (liha). Võidu - võid. Piinüt - peenikest. Vaiva - terävät. Sau - suits. Pabõrihe - pabõride. Karmanihe - karmanidõ. Kübärähe - kübäräde ka kübärähe. Persehe - persehe. Lõukohe - lõukohe. Raamatuhe - raamatudõ. Olõ kubo - õlõ kubo (kubu). Olõ köite - õlõ köite. Pümme üü - pimme üü. Vägüsi - vägisi ka vägüsi.

Sunda kiil om õdagu-austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 34 mill'onat inemist Indoneesiän Jaava saarõ õdagujaon. Seo om umbõs 15% Indoneesiä elonikkunnast. Inämbüs sunda keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt. Lähkümbäq sugukeeleq ommaq madura ja malai kiil. Sunda murdõq jagonõsõq kuvvõs rühmäs: õdagu-, põh'a-, lõunõ-, keskhummogu-, põh'ahummogu- ja lõunahummogurühm. Kõgõ inämb kõnõldas lõunõ- ali Priangani murrõt.

Lumi sais kuun väikeisist iäkrõstaliist. Lumõtükükeseq, miä pilvist maa pääle satasõq ommaq lumõhebemeq. Ku lummõ pall'o saa, teküseq lumõhangõq vai uarmõq.

Kiä olliq käsitüümeheq, nuuq tei öüdsih tüüd kah. Mõnõl oll' võõt rattatsõõr tetäq, sis ku hummogu kodo läts', oll' tsõõr tokiga säläh. Suurõmbalt jaolt õks istuti niisama tuliveereh ja tetti nalja. Mõnõq veiq vägipulka, mõnõq jalq maadliq. Mõnikõrd, ku mehe olliq väsünüq, sis maati. Kõik külä poisi olliq kuuh, siss sääl sai jo õgasugust nalja.