Sātys kačs (kakis) (latiņu: Felis silvestris catus) aba kačs (kakis) irā sātys dzeivinīks. 10 000 godu guojumā itys beija vērtēts ar cylvāku, ari kū medinīks iz pelēm. Kačs irā kaču saimis (Felidae) plieseigais (Carnivora) zviers.

Mozais Līpkolns (Līpkolns, Līpukolns) — kaupris Latgolys augstainē, Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Rāznys dobys parka teritorejā. Catūrtuo pa augstumam Latgolys regiona viersyune. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 259 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais augstums – 63 m.

puordrūsynuot decentralizātu raisteibys planavuošonu pa priņcipam ""nu zamoškys iz viersu"", styprynojūt regionalū darbuotnumu planaveibys, programeibys i regionaluos raisteibys atzarēs.

Cyskuodu staroveru cierkva irā staroveru dīvanoms Rēznis nūvoda Sylmolys pogostā. Atsarūn Cyskuodu solā, natuoli nu Cyskuodu azara. Cierkva irā vīteja māra sorgojamais arhitekturys pīminieklis.

Foļvarkys Nikoļska Pokrova staroveru cierkva irā staroveru dīvanoms Aglyunys nūvoda Kastulīnis pogostā. Atsarūn Foļvarkys solā, taišni Tyvuo azara molā, 2 km nu Aglyunys-Dagdys ceļa. Parapejis viersineica Anna Pilipjuka. 2010 gods leita m. 3 dīnā staroveru parapeja nūsvietieja sova dīvanoma 100 godu jubileji, kas iz svātku mišu salaseja vaira kai symts ļaužu. Cierkvys i solys pasauka izacāluse nu vuorda ""foļvark"", kas zeimoj 'puismuiža', kaidās seņuok Krīvejis Imperejā daleja zemis.

Sokolku pogostā nadaudzi irā kudrys, smiļkts i žvyra atrostuvis, a mežu cīši moz. Dīnavydvokorūs plota leidzonaine, a dīnavydreitūs iz Cyskuodu azara pusi zeme kaupraina. Pogosta teritorejā navā nivīna azara.

Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis - regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru. Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjim lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda, taipoš nalelu daļu Modyunis nūvoda.

Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju. Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.

Europys himnys (vuocīšu: Europahymne, anglīšu: Anthem of Europe, prancuzu: Hymne européen, latvīšu: Eiropas himna) aba Europys Savīneibys himnys (vuocīšu: Hymne der Europäischen Union, anglīšu: Anthem of the European Union, prancuzu: Hymne de l'Union Européenne, latvīšu: Eiropas Savienības himna), aba „Oda prīcai” (vuocīšu: Ode an die Freude, anglīšu: Ode to Joy, prancuzu: Ode à la joie, latvīšu: Oda priekam) − Ļudviga van Bethovena „Deveituos simfonejis” finala instrumentalais araņžiejums, kurs apstyprynuots par Europys Savīneibys oficialū himnu 1985 godā i apzeimoj Europys apsorgojamūs breiveibys, mīra i solidaruma idealus. Muzyku Ļ. van Bethovens pīraksteja 1785 godā pa Fridriha Šilera poemai „Oda prīcai”.