Rudzātu pogosts īstateits 1920 godā, padalūt Stirnīnis pogosta teritoreju. 1925 godā pogostam daškiera pa dalei nu Preiļu, Vuorkovys i Leivuona pogosta zemu. 1935 godā pogosta pluots beja 141 km² i tymā dzeivova 3355 dzeivuotuoju. 1945 godā pogostā īstateja Aizupis, Muolkolna, Rudzātu i Vyds solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Rudzātu sola nu 1949 gods da 1959 godam bejuse Leivuona rajona, a nu 1959 gods Preiļu rajona sadorā. 1954 godā Rudzātu solai davīnova likvidātū Muolkolna i Vyds solu, 1962 godā i Stirnīnis solys kolkoza ""Pa Lenina ceļu"" teritoreju. 1975 godā solai davīnova daļu Turku solys kolkoza ""Narata"" teritorejis. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Leivuona nūvodam.

Saldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.

1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.

Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, vylkuvāzys, šautrainis, skaļbi, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osors, leidaka, plauds, karušs, snīdze, korpa, zuts, viedzele, repšs i cytys.

Dzims Mērdzinis (niu Blontu) pogosta Lelajūs Blontūs randaunīka saimē. Omotu vuicejīs pi Jezupa Šmulāna. Darynuojs muoliņus žbanus i cytus saimesteibys traukus, piec Ūtruo pasauļa kara dasagrīzs i vazu, svečnīku, palādiņu pūdu taiseišonai.

Kuritiba (port.: Curitiba [kuɾi'tibɐ] voi [kuɾi'tʃibɐ]) — mīsts Dīnavydu Brazileja, Paraná golvysmīsts. Pošā komunā irā 1 800 000 dzeivuotuoju. Juos pluots irā 430.9 km², i dzeivuotuoju bīzeiba — 4 056,721 dzeiv./km².

Pīdrujis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, pamatškola, feļčeru punkts i div rūbežkontrolis punkti. Tautys noma ci cyta kulturys īstota navā, pogosta pasuocīni nūteik pamatškolā. Pogosta centrā Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica i Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Vileks-Kuorsova (P45), a iz rūbeža ar Vacumu pogostu īt autoceļš Guļbine-Bolvi-Vileks-Krīvejis rūbežs (P35). Taipoš pogostā nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Grigorejs Groms (1928 - 1987) - uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys ""Bārnu cukravaideibys"" (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.

Komanda 2 reizis kaitiejuse Latvejis futbola kausa finalā, nazcik sezonu kaitiejuse UEFA kausa sasaveicīnī i Intertoto kausa sasaveicīnī. 2007 godu Dinaburg aizsuoce pīsadaleidams Baļtejis futbola ligā, tok piec pyrmuos ailis beja atstateita nu ligys, kam cēlēs aizguodi, ka rezultats dasarunuots.