Hindustani puulsaar vai Hindustan vai India puulsaar om puulsaar Õuraasia lõunõjaon Lõunõ-Aasian. Puulsaarõ tingligus piiris loetas Indusõ ja Gangese jõõ suu vaihõlist juunt, timäst õdagu puul om Araabia meri ja hummogu puul Bengali laht. Hindustani puulsaarõst lõunõn om Sri Lanka saar.

Talv om külm aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Talvõ tunnismärgiq ommaq madalaq kraadiq ja satas lummõ.

Gatesi Bill (William Henry Gates III, sündünüq 1955) om ameeriga ärimiis, rikkusõ poolõst (2008 saisoga) kolmas inemine maailman nink üten Alleni Pauliga luud tarkvaravirma Microsoft päämiis. Microsoftin om tä tüütänüq tekevjuhi ja päätarkvaraarkitekti kotusõ pääl nink tä om inemine, kinkal om kõgõ inämb Microsofti aktsjit. Tä om kirotanuq mitmit raamatit.

Edimäne kogo „Elo tuli“ (1905) näütäs aastagasaa algusõ revolutsioonimeeleollo. 1913. aastagal ilmunun kogon „Tuulõmaa“ kujotas Suits toolõ perrätulnut pettümüst ja vahtsit unistuisi. Edimäst ilmasõta näütäs 1922. aastagal ilmunuq kogo „Kõik om kokko unõnägo“. Kiränigu illast luulõt om ilmunuq kogon „Tuli ja tuul“ (1950). Lisas luulõlõ om tää avaldanuq kats esseekoko „Tsihiq ja kaehtusõq“ (1906) ja „Nuur-Eesti nõlvakult“ (1931) ni uurmiisi eesti kirändüsluust.

Tuulõmägi om mägi Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Orava mõisan Orava järvest mõnisada miitret lõunõ puul. Tuulõmäe korgus merepinnast om 79 miitret.

Liina põh'and' 1256. a. Galiitsia-Volõõnia vürst Daniil Romanovitš ja tä pand' liinalõ nime uma puja Levi (võro keelen 'lõvi') perrä. 1349 vallut' Lvivi Poola, midä valits' toona Kazimierz III Suur. Lviv kuulu Poola ala 1349-1569, Poola-Leedu riigi ala 1569-1772, Austria ala 1772-1918 ja Tõõsõ Poola Vabariigi ala 1918-1939. Ku läts' vallalõ Tõõnõ ilmasõda, annõktiirsõ Nõvvokogo Liit Lvivi ja maaq tuu ümbre. 1939-1941 olliq nuuq maaq Ukraina NSV osa. 1941. a. hainakuust 1944. a. hainakuuni okupiirsõq Lvivi s'akslasõq. 1944 vallut' Lvivi jälq Nõvvokogo Liit ja Jalta konverentsi tulõmusõl arvati tä jälq osas Ukraina NSV-st.

1895. aastagal määräs' kohus Wilde'i katõs aastagas Reading'i vangimajja, kon Wilde kirot' kuulsa laulu „Readingi vangimaja ballaad“, ja tekk' rassõt tüüd kõlvatusõ iist. Tä raamaduq keelediq ärq ni tä muutu põlualotsõs. Kui Wilde vällä sai 19. lehekuul 1897, läts' tä Prantsusmaalõ, kon oll' uma elo kolm viimäst aastakka vaesusõn Melmothi Sebastiani nime all. Wilde kuuli meningiiti.

Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv om Eesti Vabariigi riigipühä, minka egä aastaga 20. põimukuu pääväl tähüstedäs Eesti Vabariigi de facto tagasitegemist Eesti Vabariigi Ülembnõvvokogo otsussõga Eesti riikligust esiqsaismisõst, miä võeti Eesti Komiteega läbikõnõldult vasta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu istungil 20. põimukuu pääväl 1991 kell 23:03.

Kõtukooban hääl ja kur'al puul sälgrootso nimeside ligi saisvaq rauhaq, mõlõmbil puul üts, miä kust ja kusõga mõnd kõlvatumat asja verest vällä lahotas. Kusi juusk kummastki rauhast üte pikä ja peenikese torokõsõ läbi kusõmõhõ, kost täl kuna tahetas vällä lastas juuskõ.