'Kaika suvõülikuul 2002 Miss'on peeti Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o kooli man. Miss'on peeti edimädseq võrokeelidseq internetiettekandõq ja suvõülikooli kõrraldamisõlõ panniq ola alaq ka paikligu Kolmõ Kandi Klubi inemiseq. Osaliisilõ näüdäti võro kiilde pantuid puutriprogrammõ ni Võromaa kotusõnimmi teedüskoko.

Aq kas saq tiiät, minkperäst s'ool jõõl um säänä nimi? Kaeq vanast oll' siist üts peris pärli löüt. Tuu oll' Katariinalõ kingit. Tuu oll' lasknuq timä hinele krooni sisse pandaq. Nii kõnõldiq. Selle tedä nüüd kutsutas Pärli jõõs. Peräst olõ-õiq kiä inäp üttegiq pärlit nännüq. Muguq mõni kunnakarp vahel pääväpaistõl viihn välgüs.

Ummaleelo om ansambli, miä mäng seto rahvalaulu muudsa ao pille saatõga. Ummaleelo tekkü 1996. aastagal, ku ansambli Ummamuudu ja seto leelokuur Leelonaase teiq ütidse projekti.

jutto-märgikesse tähhendawa, et töise jut ötsekui temma omma suust könneltas, nink kui se jut om löppetetu, sis tettas jälle neid märgikesse wasta.

Esperanto kiilt arvatas kõnõlõvat paarsada tuhat kooniq mitu mill'onat inemist. Esperanto kiilt pruugitas kõnõlõmisõs, kirävaihtusõs, tõisi kiili oppamisõs, taan trükütäs raamatit ja aokirjo, tetäs tele- ja raadiosaatit.

Mongoli kiil (ka perismongoli kiil) om mongoli keelerühmä hummogurühmä kiil, mil om umbõs 5 mill'onia kõnõlõjat, säälhulgan 2 mill'onat Mongoolian, 3 mill'onat Põh'a-Hiinan ni veidemb Kõrgõstanin ni Burjaatian Vinnemaal. Mongoli kiil om Mongoolia riigikiil ni Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomilidsõ piirkunna ammõtlinõ kiil. Üts mongoli keele ligembit sugulaskiili om burjaadi kiil, miä om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ kiil Tsiberin.

Võro keele astmõvaeldus om keerolidsõmb tuuperäst, et tuun om pääle tugõva ja nõrga astmõ ka pikenüq ja ülipikenüq astõq. Om sõnno, mink paradigman tulõvaq ette kõrragaq kõik neli astõt ja kon om nii laadi- ku pikenemisvaeldus, nigu sõna luba : lua : lupa : luppa. Neist luba om tugõvaastmõlinõ ja lua nõrgaastmõlinõ, a osakäänüse vorm lupa om pikenün astmõn ja sissekäänüse vorm luppa ülipikenün astmõn.

Mandela Nelson (Nelson Rolihlahla Mandela, 1918-2013) oll' Lõunõ-Afriga Vabariigi edimäne demokraatlidsõlt valit president. Tä pidi tuud ammõtit 1994-1999.

Austria-Ungari võtt' Edimädsen ilmasõan sõaväkke 9 mill'onat sõamiist, noist 4 mill'onat Ungari Kuningriigist. Näidega ütel poolõl (nn. Keskriike hulgan) olliq viil S'aksamaa, Bulgaaria ja Türgü. Keskriigiq vallutiq Serbiä. Tuu pääle kuulut' Romaania Keskliidolõ sõa. Keskliit vallut' Lõunõ-Romaania ja Romaania pääliina Bukaresti. Aastagal 1916 kuuli Austria-Ungari keisri Franz Joseph ja vahtsõnõ valitsõja Karl I oll' sõa vasta. Suurõ vaivaga leiq Keskriigiq tagasi Vinne Keisririigi pääletungi.

Alajärv vai Väimälä Alajärv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Väimälän õkvalt Võro-Põlva tii veeren (hummogu puul). Tõsõl puul tiid om Mäejärv.

Molohk, ka murahk vai murak (Rubus chamaemorus L.) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv mitmõaastaganõ kasv. Molohkas kutsutas ka taa kasvo süüdävät ja makõhapnõ maiguga marja. Mar'aq ommaq tuuralt vereväq, kütselt kõlladsõq vai pihlõdsõq.