Porvis (luotīnėškā: Numenius arquata, onglėškā: Eurasian Curlew, vuokīškā: Großer Brachvogel) īr paukštis, muokslėškā prėgolons prī tilvėkėniu (Scolopacidae) šeimuos.

Pruozėnės kūrības literatūrinis žanros, katramė aštrė skvarmo īr išjoukamė atgīvenė aba nevīkosē dėrbamė dalīkā. Ons gal būtė traktoujams ė kāp publicistinis kūrinīs. Nier dėdiliuos apimtėis, dažniausē spaudėnams laikraštiūs arba žornalūs. Zars vėsomet atspind politėnės aktualėjės ė īr iduomos tėk tam muomėntou.

Oždvaris (lietovėškā (b.k.): Uždvaris) - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 1 km i pėitrītiū šmuota nū Jodrienū miestalė.

Marcelo Marcelinho Machado (žemaitėškā Marselo Marselinjo Mačiado, gėmė 1975 metās balondė 12 dėina Rio da Žaneirė, Brazilėjuo) - Brazilėjės rinktėnės ė Rio de Žaneira ""Flamengo"" krepšėninks. Vėins geriausiu Brazilėjės krepšėninku, rinktėnės līderis.

Tuošė ī berža žėivės vėršotėnė dalės. Ana ėšruod kap puopėrios: būn balta, līgė, plīšt skiautiem. Tuošė gerā deg, ėš anuos liuob degintė degota, soktė poudīnės, diežalės, kuodius, vīniuotė triūbas, birbīnės. Ont tuošės sīkēs liuob rašīs.

2011 metū Euruopas krepšėne čempėjuonats, aba sotrompėntā da vadėnams EuroBasket 2011 bova 37-s Fiba Europe rengiams Euruopas krepšėne čempėjuonats. Čempėjuonatā rongtīnės notėka Lietovuo, šešiuos arenuos, šešiūs miestūs. Lietovuos tas jau bova ontrs čempėjuonats, pėrmuojė lėika Lietovuo bova sorengts 1939 metās. Pėrmas dvė vėtas ožjiemosės kuomandas pakliōva i 2012 metū vasaras uolėmpėnius luošėmos.

Lapā būn vairiū spalvū (bet nuognē tonkiausē - žali), dėdloma, ėšruodas, stuoroma. Spīglėniu mediu lapā ī pavirtė̄ skojėm. Daug augalū tor lapus so vaška slouksnio, katros neleid lengvā ėšgaroutė ondeniou.

Bruokuorē (lietovėškā (b.k.): Brokoriai) - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Bruokuoriūs gīven vėinioulėka žmuoniū.

Droskėnė ī nedėlis ėndalis, katramė laik droska. Paprastā tas būn medėnė diežalė so dongtalio, sokalta ėš lentaliu ė dailē ėšrašyta. Tēpuogė būn droskėniu ėš berža tuošėis, glazūrouta muolė.

Erziu kalba īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba daugiausē nauduojama Muorduovėjuo, Rosėjuo, ana rokounas aple 517 tūkst. žmuoniū.

Alītaus kuolegėjė (lietovėškā (b.k.): Alytaus kolegija) ī naonėversėtetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla. Kuolegėjė tor 3 fakoltetus, katrėi vēk Alītou.

Kūna ėlgoms terp 14-65 cm. Kūns sodiets drūtā, krūtėnė platė. Kuoju ė krūtėnės moskolā nuognē poikūs, kramė dėdlė ė apvala. Tor poiku veiziejėma. Snaps tromps, prī makaulės ožkluots skūra, lenkts ė drūts.

Stelmožė mėnavuonama nū XVI o. 2-uojė šmuota. Mėslėnama, ka senuo gadīnie šalėp Stelmožės ežera bova pėlės. Suoduo 2001 metās gīvena 50 žmuoniū. Suoduo aug Stelmožės oužuols, seniausės ōžouls Lietovuo.

Rauduons teruors gėntarėnie pakrontie: sovietėnė uokopacėjė ė Lietovuos pasėprėišėnėms, 1939–1993 metā (onglėškā: Red Terror on the Amber Coast: Soviet Occupation – Lithuanian Resistance, 1939–1993) - adīnas ėlgoma duokomentėnės kins aple Rauduonuojė teruora Lietovuo 1939 - 1993 metās. , .