Võro kiräviien tähüstäseq inämbüs tähti sammo helle, ku eesti keelen. Täht q märk kurgupeethellü, midä kutsutas ka kakkõhelüs, nt maaq, piniq. Osan välläandin kirotõdas kakkõhellü ka üläkomaga vai jätetäs hoobis kirotamalda. y või märkiq korgõt õ-d, (vabahellü, miä om väega lähkü vinne ы-lõ ja poola y-lõ). 2005. aastagast märgitäs taad hellü inämbüisi hariligu õ-tähega. Kaldüläkomaga (akuudiga) märgitäs peethelle pehmehüst: ś, ń, ľ, ť jne.

Eurominority (EuroM) om Õuruupa vähämbüisi ütisasotus miä jaga uma laja kiräsaatjidõ võrgo abigaq saadut teedüst Õuruupa vähämbüisi kotsilõ. Eurominority võrgoleht (www.eurominority.org) om Õuruupa rahvus-, regionaal-, kultuuri- ja keelevähämbüisi, Õuruupa põlisrahvidõ, rahvakilstukõisi ni esiqmuudu kõva hindätiidmisegaq ja liidomaa tüüpi kotussidõ võrgoleht. Taa om alostõt 1999, toimõndas Mikael Bodlore-Penlaez.

Kõgõ hinnatumbas avvotasos peetäs Fieldsi medälit, miä luudi 1936. aastagal ja midä s'oo ilma aigo annõtas vällä ega nelä aastaga takast. Tuud and vällä Riikevaihõlinõ Matõmaatigaunioon ja tuud andas matõmaatikilõ, kiä olõ-iq vanõmbaq ku 40 aastakka. Fieldsi medälit loetas matõmaatikan samaväärses Nobeli preemiäga. Nobeli preemiät matõmaatikan vällä ei annõtaq.

Võid om päämidselt lehmäpiimä koorõst tett söögianõq, mink seen on rasva 68–82,5%. Võiu seen om 16–20% vett, 1% valku ja rasvavapa piimä kuivainõt. Võiun om ka A-, E-, D-, ni vähä C-vitamiini ja B-rühmä vitamiiinõ.

Aastagil 1703-1711 oll' suur Ungarin suur mäss Habsburgõ võimo vasta. Ungarlaisi juhtõ Rákóczi Ferenc II, kiä pääle Habsburgõ kukutamist 1707 Ónodi Riigipääväl võtt' sõaaos võimo ku Ungari vürst, a kiä võta-s Ungari kruuni ja kuningatiitlit. Sõda Habsburgõ impeeriumiga kest' 8-aastakka. Ungarlaisi (nn. kurutsidõ) sõavägi kaot' perämädse suurõ tapõlusõ Trencsénin 1708 aastagal.

2008. aastagal sai valmis Murru vangimaja vahtsõnõ kutsõkoolitushoonõq, kon ommaq seo ilma aolidsõq opmisõ nõudmisõq 120 vangilõ. Sisustadu om puutriklass, tegotsõs kats’ raamadukoko.

Eesti Televis'uun näüdäs' edimäst jako kuvvõjaolidsõst lõunaeestikeelitsest saatõsar'ast ""Tsirk, tsirk, tsirgukene"". Saatõq olliq päämidselt Võro-, Seto- ja Mulgimaa latsist nink näide autor oll' Karro Silvia.

Ku Cartier' Jacques rännäs' 1535. a. St. Lawrence'i jõkõ pite allapoolõ jousõ tä ütte paika, kon jõgi lätt ahtambas. Säält löüd' tä külä, midä irokeesiq kutsiq Stadaconas. Ao minnen kattõ tuu külä ärq ja kotust naati kutsma Quebecqkis. Algonkini, krii ja mikmaki keelin tähendäs kepek jõõkitsust vai kotust, kon jõgi lätt kitsambas.

Kannõl om kiilpill, miä om põhilidsõlt õdagumeresuumlaisi (võrokõsõq, setoq, eestläseq, suumlasõq, kar'alasõq jt), a ka tõisi ümbrekaudsidõ rahvidõ vana ja häste tunnõt rahvapill. Kandlõl või ollaq viis, kuus', säidse vai inämb kiilt. Vahtsõmba ao kandlil om kiili pall'o inämb.

19. aastagasada naas' pääle õnnõtult: 1800 häöt' palang puul liina ja kandsi lõunasaina kokkosadaminõ 1801 purust' mito maia. Egerist sai 1804 pääpiiskopi liin ja kerik valits' liina kimmä käega, kuigi liinakodaniguq olõq tahtnuq inämb vabahust. 1827 tekk' tuli jälq liinasüämen kurja ja neli aastakka ildampa tapp' koolõra 200 inemist.