Eestih om kõgõ kavvamba egä aastaga kõrraldõt laat Anslah peetäv Hauka laat, miä sai algusõ joba 1960. aastil. 1994. aastagast peetäs Hauka Laatu Antsla keskliinah. Tõõnõ suurõmb laat, midä peetäs niisama Võromaal, om Vahtsõliina Maarahva Laat. Üts vanõmbit laatõ, midä um kõrdagi vaihõlõ jätmäldä egä aastak peet jo päält saa aastaga, om Võromaa Vahtsõliina kihlkunnah Setomaa piiri lähküh egä sügüse peetäv Lindora laat, koh muist laadõst inämb om nätäq ka võro ja seto umma kiilt ja kultuuri.

Odüsseia"" om vanakreeka eepos, mink autoris peetäs Homerost ja kon om juttu Odysseusõ rännäkist pääle Trooja sõta. ""Odüsseiat"" või pitäq järes ""Iliasõlõ"", tõõsõlõ Homerosõ eeposõlõ. ""Odüsseia"" jagonõs 24 laulus ja sisaldas 12 110 värssi.

Võrokeelidse tiatri hällüs või pitäq Kaika suvõülikuulõ, kon om ette kannõt mitmit sääntsit tükke, miä ommaq ildampa saanuq kutsõlisõgiq tiatri repertuaari osas.

Descartes'i René (prantsusõ keelen René Descartes, ladina keelen Renatus Cartesius, 1596-1650) oll' prantsusõ filosuuf, matõmaatik ja kiränik. Tedä om kutsut muudsa filosoofia esäs. matõmaatikan lõi tä analüütilidse geomeetriä.

Võro tiatri all peetäs hariligult silmän võro keelen tettüt tiatrit. Viimädse paari aastakümnegaq om võro kiil saanuq tiatrin väega hinnatus. Tiatritegejide tsõõr om lagja: külä näüteringiq, koolilatsõq, täüskasunuq liinan, puulkutsõlidsõst projektitiatrist kutsõlidsõ tiatrini vällä. Tiatrikunst om üts viimätside aastidõ joosul inämbarõnuq võrokeeline kultuurivaldkund.

Mäemari kiil (innemb ka õdagumari kiil; Мары йӹлмӹ) om soomõ-ugri kiil, midä kõnõldas Vinne Föderatsioonin, põhilidsõlt Marimaa õdagujaon. Mäemari keele kõgõ lähkümb sugulanõ om niidümari kiil, kuigi nä olõ-õi umavaihõl arvosaadavaq.

Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard 1925. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine.

Võrokiilne lugõmik"" om võro keelen kirotõt lugõmisõ-raamat koolilatsilõ ja suurilõ kost või lukõq rahvaluulõst, kunstkirändüsest, ao- ja luudusluust. Raamatut om ilmunu kats trükkü (1993 ja 1995), noist edimäne kand' päälkirja ""Võrokõstõ lugõmiseraamat"". ""Võrokiilse lugõmigu"" kokkosäädjäq ommaq Avarmaa Tea, Kauksi Ülle, Kõivo Madis, Kõivupuu Marju, Reimanni Nele ja Visseli Agu.

Aavik oll' keeleoppaja ka Jaltan ni Tarton. Tä tüüt' ""Postimehe"" toimõtusõn. 1926-1936 oll' tä Tarto Ülikoolin eesti keele lektor, ildampa koolitusnõvvomiis ja aolehetoimõndõja. S'aksa okupatsiooni aigo elli tä Nõmmel. 1944 läts' tä Ruutsi, kon tä tüüt' arhiivin. Tä kirot' ja pand' ümbre artikliid ja raamatit. Aavik kuuli Stockholmin ja om matõt Metsakalmistuhe.

Ku Edimädse ilmasõani oll' Ungari suurriik, sõs pääle sõta kaot' tä Trianoni lepüngi perrä 70% umast territooriumist ja kolmandik ungarlaisist jäi välläpoolõ riigi piire. Tuud lepüngit pidäväq pall'oq ungarlasõq ülekohtudsõs. Peräst kuningriiki tull' fassistlik resiim ja pääle tuud kommunismi-aig (1947–1989). Tuu ao sisse jäi 1956. aastaga revoluts'uun. Alatõn 1989. aastagast om Ungari parlamentaarnõ vabariik.