Nimi Szombathely tulõ ungari keele sõnost szombat 'puulpäiv' ja hely 'kotus'. Nimi om tulnuq tuust, et keskaol peeti tan egä nädäli puulpäivilde laatu.

Pisiläne vai bakter (kreekakeelidsest sõnast bakteria 'kepp') ommaq kõgõ tsillemb (mikroskoopilinõ) üterakulinõ rakujüväldä elolinõ, kiä sutt esiq pall'onõdaq ja kassuq.

Lindoravaq püsüseq väega üten ja saman elopaigan. Pall'o edesi nä säält ei liiguq. Päämäne hädä om näile lakõq alaq – noorõndiguq ja lakõs raoduq langiq, kost näil om rassõ ja eloohtlik üle saiaq, selle et nä ommaq maa pääl liikun väega aigladsõq ja kohmaguq. Talvõund lindoravaq maka-ai, a külmä ilmaga võivaq maadaq mitu päivä järest.

Ummamuudu om perimüsmuusiga- ja popansambli, miä tegotsõs Lõuna-Eestin ja mink juurõq ommaq Võro liinan. Ansambli mäng hindätettüisi poplaulõ ja hindä perrä säetüisi rahvalaulõ eesti ja võro keelen. Ummamuudu om edimäne ansambli, miä nakas' tegemä võrokeelist popmuusikat. Näide kõgõ suurõmbas hitis om Rahmani Jani kirotõt laul ""Kõnõtraat"", miä oll' Eesti edetabõlidõ tipon 1994. a. sügüse. Viil ommaq laembalt tunnõduq luuq ""Tunnen ära"", ""Ka sisaliku tee"", ""Valgem pool"", ""A mille"", ""Vanaema Linda"", ""Kokkutulek"", ""Linnud ja sead"" ja tõsõq.

Ku lukõq, et matõmaatiga uurmisobjektes ommaq päämädselt arv, struktuur, ruum ja muutuminõ, sõs noilõ vastasõq neli suurt matõmaatiga harro: arvoteooria (vai arvooppus; tuu ala käüjäs või lukõq ka arvokunsti), algõbra (vai arvamisoppus), geomeetriä (vai ruumioppus) ja matõmaatilinõ analüüs. Pääle tuu loetas matõmaatiga harodõs tihti viil loogiga, hulgateooria ja diskreetne matõmaatiga. Periselo probleeme lahõndamisega putussõq kõgõ ligembält kokko rakõndusmatõmaatiga ja matõmaatilinõ statistiga.

Uibojärve mõisa (sks. k. Appelsee) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa jaeti ärq Pardsi mõisast 1805. aastagal.

Võrovara om võrokeeline raamatidõsari. Sääl ommaq ilmunuq Kangro Bernardi näütemäng ""Susi"" (võro kiilde pandnuq Kauksi Ülle), Bulgakovi Mihhaili jutt ""Saadanajant"" (võro kiilde pandnuq Jüvä Sullõv) ja Häniläse luulõkogo ""Ma pühäpääväpõllõ mõsi"".

Serbiä õigõuso kerik (Rác-templom). Tuu om ehitet aastagil 1784–1786 Zopfi stiilin. Sisekujondusõ ommaq rikkaq paigapäälitseq serbläseq telnüq kõgõ parõmbidõ Viini kunstnikkõ käest. Sääl om väega uhkõ pühäsesain.

16. aastagasaa keskpaigast om Häädemeeste tunnõt ku sadamakotus (Guedenn mans becke). 16. aastagasaa tõsõl poolõl teiq Tiesenhauseniq sinnäq üte ummist mõisist.

Võrokeelitside laulõ nimekiri lugõ üles võrokeelidseq lauluq, miä ommaq ilmunuq mõnõ helükandja (lasõrtsõõr, kasett, vinüülplaat) pääl. Lauluq ommaq jaotõduq artistõ perrä. Nuuq artistiq, kinkalt om rohkõmp laulõ, ommaq iinpuul. Laulu päälkirä takan sulgõ seen om albomi vai singli päälkiri, kost laul perit om, nink laulu viie ja sõnno autori nimi, ku nuuq teedäq ommaq.

1930ndil aastil luudi kildinisaami kiräkiil, midä kirotõdi ladina tähtiga. 1982. aastagast pruugitas keele kirotamisõs vahtsõt kirillidsapõh'alist tähistüt.