Kuorasane torku kalba (تركي خراساني, Turki Khorasani) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama šiaurės Chuorasana pruovėncėjuo, Iranė. Daugoma Chuorasane torku īr dvėkalbē ė gerā muok persu kalba .

Svalbards - Nuorvegėjės karalīstės šmuots Arktėis vuondenīnė i šiaurė nū Euruopas žemīna. Anou sosidara salū gropės nū 74° lėgė 81° šiaurės platomuos ė nū 10° lėgė 34° rītu ėlgomuos; tā īr tuoliausē šiaurie asontės Nuorvegėjės karalīstės šmuots. Trīs ėš Svalbards salu īr gīvenamas: Špėcbergens, Luokiu sala ė Huopens.

Kanada faktėškā valda Jungtėnės Karalīstės karalios, anuo skėrams gubernatuorios ėr ministros pirmininks, katras ėšrenkams renkont Kanadas parlamenta.

Varmė bova prūsu žemė, vėina ėš Prūsėjės sodėtiniu daliū. Vakarus ana sėik Aistiu marės, šiaurie - Prieglė ope, rītus robežiavas so Notanga ė Barta. I Varmė patenk Banavuos opīns ė paskesnė Šventapėlės apskrėtis.

Dino Meneghin (žemaitėškā Dino Menegins, gėmė 1950 metās sausė 18 dėina) - Vėins geriausiu Italėjas krepšininku, sava laiko bova vėins geriausiu Europas krepšininku.

Lietovuos rinktinė Euruopas čempijuonatė sava C gropie nugaliejė vėsus 3 varžuovus i pateka i F gropė, katruo apėntās vėsus nugaliejė ė pateka i ketvirtfėnali kāp vėinintelė nė vėina pralaimiejėma neturinti komanda, ketvėrtfėnalie lietovē nugaliejė kroatus, vuo posfėnalie nusileida Rosėjės rinktėnė ė siejės 16 d. kovuojė so graikās dėl Euruopas čempijuonata bruonzas medaliū ė anus nugaliejė ė pėrma karta sava ėstuorėjuo laimiejė tretė vėit Euruopas čempijuonatė.

Sandis Buškevics (Sandis Buškievicos, gėmė 1977 metās sau 28 dėin Ventspilie) - Latvėjes krepšėninks. Latvėjes rinktėnes kandidats. Prait sezuon žaid Vilneus ""Lietuvuos ryt"" komanduo.

Nuors teuoremas autuorīstė priskėrama Pėtaguorou, īr pamėslėjėmu, a nabūs ana somėslīta keliūs vėitūs valnā vėins nu kėta, vuo nė kažkor vėinuo vėituo.

Ėš armatu gal būtė šauduoma tėik i tėisiuogē veizėmus taikėnius, tėik ėr i tėisiuogē neveizėmus. Specēlės zenitėnės armatas īr skėrtas šaudītė i neprietėlė aviacėje.

Kel's, plents īr inženėrėnis statinīs, skėrts žmuoniū ė transpuorta prėimoniu eismō. Būn nū paprastausiu pramindītu vuo pravažinietu takeliu, šonkeliu lėgė sudėnėngu irengėmu - autuostradu.

Leks Kačinskis (g. 1949 m. bėrželė 18 d. Varšovuo - m. 2010 m. balondė 10 d. pri Smuolėnska) bova Lėnkėjės prėzidėnts terp 2005 ė 2010 metu. Ons bova palē ešsėlavėnėma teisėninks, ė lėgė patampant puolėtėko dėrba vairiuosė Lėnkėjės onėversetetūsė. Par „Solėdaroma“ kustiejėma bova vėins ėš artėmiausiu Leka Valėnsas padiejieju. Terp 2000-2001 ējė generalėnė pruokoruora, tēsėngoma mėnėsterė parēgas. Bova Varšovas mero. 2001 m. krūvuo so bruolio Jaruoslavo sokūrė partėjė „Teisė ė teisingoms“, so katra laimiejė rėnkėmos.

Neparšingas ė paršingas kiaulės paprastā laikomas sīkiom gardūs, apsiparšiavosės laikuomas skīriom, nojonkīti paršalē, penėmi paršā - tūs patiūs gardūs. Terp eiliū būn takā.

Juona kalnielis (lietovėškā (b.k.): Jono kalnelis) - ešlėkės XVII omžiaus Klaipiedas fuortepėkacėnės sėinas fragments. Dabartėis gadīnie ont Juona kalnele tonkē notīnk šventės, pvz. Juonėnės, būn kuoncertā par Jūras šventė.