ISO standartūs tapipoš irā vareiba raksteit kodus volūdu dialektim. Pīvadumam, en-scouse zeimoj Scouse anglīšu dialektu, kurū runoj pi Liverpuļa, a kinīšu i arabu volūdom taidus kūpāsalaistus vuordus lītoj vēļ cieškuok. Ka mes latgaļu volūdu īskaiteitumem par latvīšu volūdys dialektu, tūlaik varātu raksteit, pīvadumam, lv-ltg voi lv-lg. (Koda lv-latgalian lītuot pa ISO standartam navar: dialekta pasauka ari vajadzeiga eisa, i na garuoka kai 8 literi.). Tys zeimoj, ka dialekta kodu suokt lītuot irā parostuok; i navajag ni nu kuo atļuovis. Vys tik latgaļu volūdys apzeimuošona ar lv-xxx atmejis kodu byutu napiļneiga. Vysu pyrma, tys zeimoj zynomu etnoligvistiskū ideņtitetu, a lels daudzums latgaļu nadūmoj, ka jī runoj latvīšu volūdys dialektā. I datorlingvistikys sprīdumi labi nadora - partū ka volūdu dialekti pasaulī cieški da gola nastandartizāti; i MS Word voi cytuos programuos pareizraksteibys lobuotivi var dalikt viņ sovrūčai volūdai, a na dialektam. Kai līcynoj Māris Laureckis, kurs aizajēme ar Mandrive Linux standartizaceju, Linux'ā navar lītuot volūdys koda, kurymā ir minusa zeime (-). I taidu vītu programiešonā var byut vēļ vairuok. Ite vēļ vīns arguments preteimā latgaļu volūdys dialekta apzeimuošonai.

Batveņa aba botva, aba batviņu virīņs, aba batvini - nūmīļuots tradicionalais iedīņs Latgolā i Sielejā. Batviņu virīni var ēst i syltu, i soltu.

Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).

Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.

Dzims 1951 g. decembra 6 d. Abrinis rajona (niu Vileks nūvoda) Rekovys solā. Vuicejīs Bolvu rajona Ereļu pamatškolā, beidzs Rekovys vydsškolu (1970), Latvejis vaļstiskuo (LVU, niu Latvejis universitets) universiteta Uorsvolūdu fakuļtetu (1975) anglīšu volūdys i literaturys docātuoja specialitetā. Studiejs (LVU) aspiranturā pedagogejis viesturi i teoreju. Bejs školuotuojs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys iņternatškolā (1975-1989).

Sariedīņs (anglīšu: event; krīvu: мероприятие; latvīšu: pasākums, sarīkojums) — organizāta nūtikšona, kura salosa lelu voi mozu ļaužu grupu iz samārā nagaru laiku ar kultururysku voi socialu snāgu. Sariedīņs var byut, pīvadumam:

Ronalds Vilsons Reigans (anglīšu: Ronald Wilson Reagan; 1911—2004) beja amerikanīšu politiks i akters, vaļsteibys četrudasmytais prezidents.