Prionailurus viverrinus (Bennett, 1833) (anglīšu: fishing cat; krīvu: кот-рыболов; latvīšu: zvejniekkaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus viverrinus dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.

Tādēļ, līdzīgi tautas poēzijai, M.Andžāne mīl cēlu, izkristalizētu patiesību, mīl dedzīgu sirsnību. Šīs īpašības viņa smeļ no tautas dvēseles un dzejas līdzekļus– no vienkāršās apkārtnes.

Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys sovetu saimisteibys ""Ceiņa"" teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6). Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs-Indra aizdareita 2000 godā.

A. Rancānis poezejai soveigs dvēseliskums. Jamā Biblejis reminisceņceju izlītuojums kolpoj dvēseliskajom vierteibom - mīleibai, saprasmei, ciļveiceigumam, patriotismam, ticeibai - izsaceit. Vysim A. Rancānes aiļu lasejumim karaktereigs seviškys smolkums. Vydumyskuma i laika kategorejis apzeimejūši elementi dzeivuļūs dora kai dvēselis spīgeļs, jutūņu atspeidīņs.

Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: предыстория; доисторическая эпоха; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.

Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здание; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.

Dzeivinīki (latiņu: Animalia, Metazoa) irā lela daudzišyunu organizmu grupa, kura reagej iz apleicejū apleici, puordzeivuojūt nu cytim organizmim. Dzeivinīku biologiskuo vysaideiba irā lela (ap 2 milijoni škiru), tok škira ratai irā vīndabeiga vysā paplateibys apgabalī. Cieški jei sasadola zamškiruos.

Lītne (latvīšu: viela; krīvu: материал; anglīšu: stuff) — informacejis kūpums, kurū var izlītuot kai pamatu snādzūtīs dvēseliskai svareiga rezultata (guodojūt, vuicūtīs, skaitūt i leidz.).