Vārds ""toradži"" cēlies no kaimiņos dzīvojošo bugiešu valodas vārdiem to riaja, kas nozīmē ""cilvēki no kalnienes"". Nīderlandiešu koloniālā valdība oficiāli nosauca šo grupu par Toraja 1909. gadā. Toradži ir pazīstami ar saviem sarežģītajiem apbedīšanas rituāliem un klintīs izcirstajām kapenēm, kā arī ar savām tradicionālajām laivveida ēkām tonkonaniem un krāsainajiem kokgrebumiem. Toradžiem bēres ir nozīmīgs notikums, ar ko saistītie rituāli, kurus parasti apmeklē simtiem cilvēku, ilgst vairākas dienas.

Dzimis Kairā. 1962. gadā Kairas universitātē pabeidzis bakalaura studijas tiesību zinībās. Pēc tam ieguvis starptautisko tiesību maģistra grādu Ženēvas Starptautisko attiecību institūtā. 1974. gadā ieguvis juridisko zinātņu doktora grādu Ņujorkas universitātes Tiesību skolā.

Mājas vista ir sociāls putns un dzīvo baros, kas normālos apstākļos sastāv no gaiļa un vairākām vistām. Barā starp vistām pastāv hierarhija, un dominantā vista vienmēr pirmā paēd un ieņem ērtāko dēšanas vietu. Tās kooperējas olu perēšanā un cāļu audzināšanā. Bara vistas parasti dēj ligzdā, kur jau priekšā ir iedēta ola. Kā arī, ja vista ir sākusi perēt, tā savāc olas arī no blakus ligzdām, pievienojot savējām. Zemnieki bieži dēšanai paredzētajā vietā atstāj kādu olu vai noliek mākslīgu olu, lai vistas olas dētu viegli aizsniedzamās un zināmās vietās. Vista ir ļoti konservatīva un stūrgalvīga ligzdas izmantošanā. Reizēm, ja ligzda ir pārāk maza, ir novērots, ka, lai izdētu olu, viena vista uzkāpj otrai vistai virsū, kas ligzdu jau ir aizņēmusi īsi pirms tam un arī dēj olu. Ja no bara izņem dominanto vistu, barā īslaicīgi iestājas haoss līdz tiek noskaidrota nākamā dominantā vista. Baram ir grūti pievienot jaunus, svešus putnus. Reizēm bars var būt ļoti agresīvs un jauno putnu pat nopietni savainot.

Vāgners Rīgā strādāja no 1837. gada augusta līdz 1839. gada jūlijam par Pilsētas teātra galveno diriģentu. Te viņš iestudēja Bellīni operu Norma, to papildinot ar āriju basam un korim, kas nav saglabājusies vēlākajos operas uzvedumos. Aizsāka darbu pie operas ""Rienci"", bet bija neapmierināts ar vietējo publiku un sakarā ar iepriekšējo gadu parādiem tika iesaistīts tiesas procesos. Lai uzlabotu finansiālo stāvokli, komponists ik pa laikam rīkoja simfoniskus koncertus Melngalvju namā, bet ienākumi tikai reizēm attaisnoja cerības, un nepacietīgo kreditoru vajāšanas Rīgā turpinājās.

Viens no dīvainākajiem vēstures pieminekļiem ir kapucīņu katakombas (kapenes) — sāktas lietot tikai 1599. gadā, un lietotas līdz pat XX gs. 20. gadiem. Katakombās ir izliktas mirušo apģērbtas mūmijas.

Ganimēds sastāv pārsvarā no ledus un iežiem. Domājams, Ganimēda iekšējā uzbūvē var izšķirt trīs slāņus: izkausēts metālisks vai sēra-metālisks kodols, no iežiem veidota mantija un 900-950 km biezs ledus slānis. Nav izslēgts, ka starp akmens iežiem un ledu atrodams šķidrā ūdens slānis, kura temperatūra daudz zemāka par nulli, jo ūdens atrodas zem spiediena. Ir ziņas, ka senāk siltuma plūsma no kodola ir bijusi daudz lielāka.