Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspark om rahvuspark lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen, miä om luud 1980. aastagal. Timä pindala om 53 321 km² nink tuuga om tä Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb rahvuspark.

Seeneq (Fungi, Eumycota) om elotiidüse perrä üts jüväga rakkõga eloliisi riigest. Seeneriik loetas eräldesaisvas kasvoriigist ja eläjäriigist. Suur vaih om näütüses tuu, et seenil om rakusain kitiinist, a kasvõl tselluloosist.

Vinne kiil om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 278 mill'onat inemist mitmõl puul maailman. Suurõmb jago naist eläs Vinnemaal, Ukrainan ja Valgõvinnen.

Budapest om Ungari pääliin. Tä om Ungari kõgõ suurõmb liin, riigi poliitilinõ, kultuurilinõ, äri-, tüüstüs- ja transpordikeskus. 2011. a. elli Budapestin 1 733 685 inemist, kõgõ inämb elänikke oll' sääl 1989. a. - 2 113 645. Liinan ja timä ligembän ümbrüsen eläs kokko 3,28 mill'onat inemist. Liin võtt hindä ala 525 kruutkilomiitret. Budapest om katõl puul Doonau jõkõ. Ammõtligult sai täst üts liin 17. märtekuu pääväl 1873, ku jõõ õdaguperve pääl olnuq Buda ja Óbuda (Vana-Buda) arvati kokko hummoguperve Pestiga.

Kamarusjärv vai Kumarusjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun. Pääle timä ommaq sääl suun viil Suur Suujärv, Keskmäne Suujärv ja Pähnijärv.

Termin viki või tähüstäq ka viki-lehe luumisõs pruugitavat tarkvarra vai viki-moodorit. Edimädse vikitarkvara WikiWikiWeb-i luumist alost' Cunninghami Ward 1994. aastagal ni edimädse vikilehe tekk' tä vallalõ ta 25. urbõkuu pääväl 1995.

Külä om väikene maa-elopaik, kon hariligult eläs kooni 300 alalist elänikku. Küläeläniguq loetasõq maarahvastigu hulka ni näide päämine tegevüsala om põllumajandus vai kalandus, perämädsel aol viil puhkõmajandus vai tüüstüs.

Mall Võromaa kihlkunnaq um artiklih Template:Võromaa kihlkunnaq. Et taah mallih ant ja kujondõt sisu kohegi määntsegi lehe pääle ilmunu, tulõ sinnäq kirotaq loogõliidsi sulgõ sisse malli päälkiri Võromaa kihlkunnaq. Sis saa sinnäq lehe pääle sääne asi:

Traditsioonilidsõ arvamisõ perrä om lõunõeesti kiil eesti keele lõunõeesti murdõrühm vai päämurrõq, mink ala käüväq võro, mulgi ja tarto murrõq ni seto murrõq vai murrak.

Tõõlinõ Jeesusõ Kerik (traditsioonilidsõn hiina kirän 真耶穌教會) om hindäperi Hiina kerik, miä om saanuq algusõ nelipühikerikust. Kerik luudi Pekingin 1917. Parhilla tüütäs taa 38 maal. Liikmit arvatas ollõv 1,5 mill'onat.

Kuigi Amazonasõ jõgi om pall'odõ näütäjide poolõst kõgõ suurõmb maailman, om sõski kokko lepüt, et pikkusõ poolõst om tä tõnõ pääle Niilust. Mõnõq maatiidläseq (innekõkkõ Brasiiliast ja Peruust) sõski vaiõlõsõq toolõ vasta.

Sotsialism om ideoloogia, miä puuldas poliitikan ja majandusõn rangõt riigipoolist reguliirmist, mink tsihis om rikkust ütiskunnan ütelidsembält jakaq. Sotsialism om ka sääntsile põhimõttilõ ülesehitet riigikõrd.