Anarkism om poliitilinõ filosoofia vai mõttõviis, mink perrä riike olõmanolõk olõ-iq tarvilinõ, olõ-iq soovitav vai om eski kah'olik. Tuu asõmõl puuldõdas riigeldä ütiskunda (anarkiat).

Sarvõ Jaan sündü 21. joulukuu pääväl 1877 Võromaal Hargla kihlkunnan Saru vallan Leeguste külän Hanimäe talon. Timä esä oll' talorentnik. Tä oppõ Saru ja Mõnistõ vallakoolin, sõs Alluliina apostligu õigõusu kerkokoolin. 1893 ast' tä Hugo Treffneri gümnaasiummi, agaq joba järgmidsel aastagal pidi säält varalidsõ kitsusõ peräst ärq tulõma. Tä oppõ uma käe pääl ja läts' kuuli tagasi 1899. a. lõpoklassi. Kütsüseksämiq tekk' tä Tarto gümnaasiumi man ja ast' samal aastagal Tarto Ülikooli füüsiga-matõmaatigatiidüskunda matõmaatigat opma.

Liimetsa Heino (Heino Liimets, aastagani 1936 Heino Liebert, 1928-1989) oll' kasvatustiidläne, loogiga- ja psükoloogiaoppõjoud, Eesti edimäne kasvatustiidläsest akateemik.

Vana sann"" om ansambli Sannaliseq albom, kon om 12 võrokeelist rahvalikku ja rahvalaulu, midä laulvaq Kalda Indrek, Roose Celia ja Tamra Kait, nink 2 pilliluku. Albom om ilmunuq 2000. aastagal lasõrtsõõri pääl.

Kaika suvõülikuul 1997 Vilustõn peeti Räpinä kihlkunnan Vilustõ kooli man. Päält harilikkõ ettekandidõ peeti suvõülikoolin ka keelekonvõrentsi. Üüsidse loengu taivatähist, tähtkujõst ja noidõ võrokeelitsist nimist pidi tähetiidläne Kasagu Enn.

Tarto kiilt tundas innekõkkõ ku vanna kiräkiilt. Terminit tarto kiil omgi sagõhõe pruugit ku vana lõunaeesti kiräkeele sünonüümi. Täämbädse päävä kiränigest om pruuknuq umin raamatin kõgõ inämb tarto kiilt Traadi Mats. Viimätsil aastakümnil tunnõt tartokeelitside naljoga ülesastja oll' Tuvikese Kaarel. Tarto (vai lõunaeesti) kiräkiilt om inämb uurnuq Peebo Jaak, tarto keele murrakit Keema Hella. Tarto imäkeelega om tunnõt keelemiis ja ütiskunnategeläne Hindi Mati.

Malõ om lavvamäng katõlõ mängjäle. Tedä mängitäs malõlavva pääl: tuu om 64 kruuduga (32 valgõt ja 32 musta), miä ommaq 8-n rian ja 8-veerun nii, et kõrvuisi olõvaq kruuduq ommaq esiq värmi. Mängo alostusõn om kummalgi mängjäl 16 mängopulka: üts kuning, üts lipp, kats kahurit, kats ratsut, kats ota ja katõssa pupsi. Mängo tsihis om andaq vastatsõ kuningalõ matt, tuu tähendäs, andaq tollõ niimuudu tuld, et vastanõ saa-iq uma käügiga kuigimuudu kuningat tulõ alt vällä viiäq vai kaitsa.

Võro keelen või eitüssõna vai eitüsjakk tullaq päält tegosõnna ja eitüse minevikku andas edesi umaette minevigu eitüssõnaga es vai jakuga -s:

Lindorrav om Eestin väega harv liik, kedä jääs kõrrast veidembäs. Tedä om viimädse viie aastaga seen lövvet viil õnnõ Viromaalt. Ku 1990ndil elli lindoravit 3180 kruutkilomiitre pääl, sis 2015. aastagas om mõtso, kon eläs lindoravit, alalõ jäänüq õnnõ 550 km², minkast om lindoravilõ kõlbuliidsi pesitelemispaiko õnnõ 1-2 km². Ku asi sammamuudu edesi lätt, sis ommaq lindoravidõ uurja Remmi Jaanusõ arvamisõ perrä lindoravaq Eestin 2020. aastagas vällä koolnuq.