לאחר התלבטות בין המושבה פתח תקווה ובין העיר חברון, הוחלט לבחור בחברון, שבה היה חשש קטן יותר שהשפעות מן החוץ יפריעו לתלמידי הישיבה. חברון נבחרה גם כדי לחזק את הקהילה היהודית במקום שהידלדלה מאד. בשל כך תמכו ראשי היישוב היהודי ביוזמה. הרב אפשטיין, ששהה באותה תקופה בארצות הברית, התרים כספים עבור העלאת הישיבה לחברון.

ישראל יעקב יובל (נולד ב-1 באוקטובר 1949) הוא פרופסור מן המניין בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית. ראש אקדמי של בית ספר ג'ק, ג'וזף ומורטון מנדל ללימודים מתקדמים במדעי הרוח באוניברסיטה העברית, מייסדו ומנהלו האקדמי הראשון של מרכז סכוליון.

מקורות העיר המתועדים הם משנת 1102. אותה התקופה נקראה העיר חולם. הום מוקפת חומה ובמרכז העיר מגדל שמירה עם פעמון שנבנה בשנת 1552. בכנסיית העיר המקומית השתמרה כתובת גלגוליטית מקורית מאמצע המאה ה – 12, הנחשבת לאחת מהעדויות העתיקות ביותר לכתב הגלגוליטי-קרואטי מימי הביניים.

בשנת 1957, תחת השפעה סובייטית, הכריז נאצר על תוכנית החומש הראשונה במצרים. כחלק מתוכנית זו נקבע, מטעמי עלות, שכל קטרי הקיטור ברכבת המצרית יוחלפו בקטרי דיזל. בניסיון לעצור את ההשפעה הסובייטית במצרים, הציע הנשיא אייזנהאואר בשנת 1959 מלווה לממשלת מצרים. בחלק ניכר ממלווה זה נרכשו עשרות קטרי דיזל אמריקאים מחברת ג'נרל מוטורס, מן הדגמים G8, G12, G16. במקביל רכשה הרכבת המצרית עשרות קטרים מתוצרת Henschel במזרח גרמניה ומתוצרת Ganz ההונגרית. לצורך הרכבת הפרברית נרכשו ביפן 350 קרונועי דיזל. הרכבת רכשה מאות קרונות נוסעים חדשים, ביניהם לראשונה קרונות ממוזגים וכן אלפי קרונות משא. רכישות גדולות אלה של ציוד נייד נעשו כדי לענות על הביקוש הגובר לשירותי רכבת, ביקוש שבו התקשתה הרכבת לעמוד. בשנת 1963, על פי תוכנית החומש, הפסיקה הרכבת המצרית להשתמש בקטרי קיטור.

השיר יצא כסינגל ב-28 במאי 2017 לאחר שבן ארי הוציא את אלבומו הראשון ""איזון"" וזכה להצלחה רבה. פרסומים בתקשורת הרבו להזכיר את הרקע ממנו הגיע, כזמר דתי שגדל בהתנחלות קרני שומרון.

אפשרות אחרת היא שאנשים נוטים לזנוח את הבחינה הלוגית כאשר המסיחים לעבר קבוצה מסוימת חזקים מדי. לדוגמה, בהתחכמות הנושנה נשאל: ""מה יותר כבד, קילו ברזל או קילו נוצות?"" הנטייה היא לזנוח את הבחינה הלוגית (קילו מול קילו) ולהמשך אחר הקישור החזק המסיח (ברזל=כבד).

בשנת תרפ""ד (1924) הוצא צו על ידי הממשלה הליטאית שחייב את תלמידי הישיבה בגיוס לצבא, או לחלופין להנהיג בה לימודי חול. ראשי הישיבה חששו מהיוזמה הממשלתית והחליטו לעלות לארץ ישראל.

בשנת 2010 אישרה הכנסת את תיקון מס' 4 לחוק הרשות לפיתוח הנגב אשר מאפשר לוועדה הבין-משרדית הממונה על ידי הממשלה להכשיר בדיעבד חוות בודדים שהוקמו ללא אישור מינהל מקרקעי ישראל וקבלת זכויות על הקרקע, וכן מאפשרת לשר להמליץ על הקמת חוות חדשות.

הקשר הראשון של יהדות ניגריה עם שאר העולם היהודי קיבל מעמד רשמי בין השנים 1995 ל- 1997, לאחר שראש ממשלת ישראל, יצחק רבין שלח צוות חוקרים לניגריה בחיפוש אחר עשרת השבטים האבודים. אף על פי כן, מדינת ישראל, טרם הכירה באיגבו כצאצאי השבטים האבודים.