С възприемане на евроцентричната доктрина в България и особено след отдалечаването ѝ от Русия, прабългарите в изследванията на някои съвременни учени вече се транформират от малобройната номадска орда удавена в славянското море, каквито са били схващанията през 20-ти век, във високоразвити арийци, доминиращи числено над завареното ромейско и романско население и заселилите се преди тях в ранносредновековна Византия славяни. Привърженици на тази теория са Георги Бакалов, Божидар Димитров, Петър Добрев и Тодор Чобанов, както и пишещи по проблема изследователи като Петър Голийски, д-р Живко Войников, доц. Иван Т. Иванов, Илко Стоев, Боно Шкодров и др., които определят прабългарите като индоевропейски тохарски, или ирански народ от северно иранската група на юеджи, усуни, скити, сармати, алани, масагети, бактрийци и т.н. Имайки предвид, че част от сарматските народи са населявали Средна Азия, където се предполага, че е станал етногенезисът на прабългарите, то нейните сподвижници изтъкват, оповавайки се на определени факти, следните заключения:

В арабските извори името се среща като бурджан, докато с булгар са отбелязвани Волжките българи. Съществуват най-различни предположения и хипотези за произхода на етнонима българи, подобно за говорения от тях език и етническият им произход. Не е изяснен и въпросът дали българи е епоним (т.е. самоназвание) или име дадено от друг народ. Трябва да се има предвид, че името българи наподобява различни думи от алтайски и индоевропейски произход, които съдържат корена „бълг“, „блъг“, „булг“ и т.н.

Спекулира се че някои от най-големите звезди могат да избухнат в хипернова, превръщайки ядрото си направо в черна дупка. При този процес два потока от високоенергийна плазма се отделят от полюсите на звездата със скорост почти равна на тази на светлината. Тези потоци отделят интензивно гама лъчение и са едни от „заподозрените“ явления обясняващи избухванията на гама лъчи.

Църквата „Свети Николай“ в Кримни е от XIX век. Александър Синве (""Les Grecs de l’Empire Ottoman. Etude Statistique et Ethnographique""), който се основава на гръцки данни, в 1878 година пише, че в Кримни (Krimni), Ардамерска епархия, живеят 250 гърци. Към 1900 година според статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) в Герменъ (Гримна) живеят 170 жители гърци християни.