Dzims 1902 g. apreļa 24 d. Rēznis apleiciņa Bieržgalī latvīšu īriedņa saimē. Pyrmuo pasauļa kara godūs kūpā ar saimi laidīs bāgaleibā iz Krīveju. Vuicejīs Moskvys augstajā muokslys i taiseibys školā muokslyskai tehniskajuos dareitovuos (1920 – 1921 g.). Studiejs Latvejis muokslys akademejā (1921 – 1931 g.), beidzs dobysvierīņu meistradareitovu ar diplomdorbu Sakstygols – Latgolys zemisvierīņs (vad. V. Purvīts).

Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.

Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiskai vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys datakys – Aivīkste, Rēzne, Dubna, Malta.

Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.

Prionailurus planiceps, Vigors & Horsfield, 1827 (anglīšu: flat-headed cat; krīvu: суматранская кошка; latvīšu: plakangalvas kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Prionailurus planiceps dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Latgolys regiona raisteibys agentura aba LRRA (latvīšu: Latgales reģiona attīstības aģentūra; LRAA; krīvu: Агентство развития Латгальского региона; anglīšu: Latgale Region Development Agency) — Latgolys pošvoldu īstateita navaļstiskuo i napeļneiguo oganizaceja, kurys snāgsirā puordrūsynuot regiona leidzīņa raisteibys planu īdzeivynuošonu i rādu.

Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis. Regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs vysulelī – Lubuons (viersa laukums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.