Lipu värmiq tähendäseq linakasvatust. Põlva ümbrüse talopujaq teeneq pikkä aigo lina kasvatamisõga hääd rahha. Tuu raha iist naksiq nääq 19. aastagasaal talla perises ostma.

Aastagil 1241–1242 rüüstässiq kuningriiki mongoliq-tatarlasõq. Toona elli Ungarin 2 mill'onat inemist ja noist kooni puul sai hukka kas vallutajidõ käe vai tõpi läbi. Kuning Béla IV lask' polovetsiq ja jaasiq (osseedi suku rahvas), kiä pagõsiq mongollõ, umalõ rahvast tühäs jäänüle maalõ. Aastagidõ joosul ommaq nääq ungarlaisi hulka tävvelidselt ärq sulandunuq.

1880. aastini oll' Asmara väiku külä, sis viidi sinnäq üle Etioopia Hamaseni provindsi valitsus. 1889. aastagal võtiq liina ärq Itaalia väeq ja teiq tuust 1897 Itaalia koloonia Eritrea pääliina. 1993. aastagal sai Asmarast umaette Eritrea riigi pääliin.

Inemiseq naksiq uibit kasvatama umbõs 20 000 aastakka tagasi ja tuuga või taa ollaq maailma edimäne kodostõt kasv. Aid-uibu luuduslidsõs iinkäüjäs peetäs mägi-uibut (Malus sieversii), miä kasus Õdagu-Hiinan Xinjiangin ja Kesk-Aasian. Tuun kandin, Kasastanin, om ka Almatõ liin, mink nimi tähendäs uibut.

Da Vinci Leonardo (Leonardo da Vinci, 1452-1519) oll' Itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüsmiis, vällälöüdjä ja insinör. Tä sündü 15. mahlakuu pääväl 1452 Itaailan, Anchianon ja kuuli 2. lehekuu pääväl 1519 Prantsusmaal Cloux'n.

Mussolini Benito (Benito Amilcare Andrea Mussolini, 1883-1945) oll' Itaalia pääministri ja diktaatri aastagil 1922–1943 ja peräst tuud aastagil 1943–1945 juhtõ tä S'aksamaa marionetti Itaalia Sotsiaalsõt Vabariiki.

Üts ummamuudu liin"" om ansambli Ummamuudu kuvvõs albom, miä sisaldas 12 laulu, noist 2 ommaq võrokeelidseq. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Metronom Productions.

(koos Petri Kallioga) A Linguistic Map of Prehistoric Northern Europe. Helsinki: Société Finno-Ougrienne 2012. (Mémoires de la Société Finno-Ougrienne 266).

Miiq uma maa põhilidsõq lajalehelidseq puuq ommaq: tamm, vaher, pähn, saarna, jallai ja künnäpuu. Nailõ lisas om pall'o sissetuuduid lajaleheliidsi puuliikõ, miä kasusõq põhilidsõlt majjo man ja pargõn. Naist kõgõ hariligumb om kastan, a küländ häste teedäs ka püüki, miä siski meil väega külmä pelgäs ja tuuperäst pargõh ja maio man väega haroldanõ om. Lajalehelidseq umamaidsõq puuq ommaq ka pähkmäpuu ja mõtsuibu, minkast edimäne um inämbüisi puhmakujolinõ ja tõõnõ Võromaa luudusõn väega harv. Lajalehelidseq puuq pelgäseq ahtaleheliidsist inämb külmä ni väega külmäq talvõq, miä meil mõnikõrd ette tulõvaq, võivaq nailõ hätä tetäq.

Inglüsmaa vai Inglismaa (inglüse keelen England) om maa, miä om osa Ütiskuningriigist. Inglüsmaal eläs umbõs 83% Ütiskuningriigi inemiisist. Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ lõunapoolidsõq kats kolmandatossa. Timäst põh'a puul om Sotimaa, õdagu puul om Kõmrimaa nink viil om tä piiret Põh'amere, Keldi mere, Bristoli kanali ja Inglüse kanaliga. Inglüsmaa pääliin London om üteliidsi ka Ütiskuningriigi pääliin.