HTML (Hyper text Markup Language ""Hiperteksta īzeimuošonys volūda"") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.

1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba"" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.

Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: экология) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.

Vīta – 2 kilometri iz PR nu Rogoukys, iz vyds Rogoukys – Mežvydu i Rogoukys – Dekteru ceļu, kryumūs. Koordinatys: N 56°42'59,9"" E 27°26'48,1"".

Latvejis armejā Baško īsastuoja 1921 goda sīna mienesī Aviacejis divizionā un 1922 goda vosorys mieneša īceļts par diviziona kamaņdera paleigu, bet 1923 godā par diviziona kamaņderi. 1926 godā, pēc diviziona puorsaukšonys par Aviacejis pulku, īceļts par ituo pulka kamaņderi. 1929 godā puorceļts uz Tehniskuos divizejis puorvoldi un paškierts par divizejis štaba prīkšnīku, uzdūdūt izpiļdeit arī aviacejis inspektora daguojumus. 1938 godā paškierts par armejis aviacejis prīkšnīku. 1940 godā paaugstynuots par generalu. Tai pošā godā piec Latvejis okupacejs atbreivuots nu dīnasta.

Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).

Leopardus jacobita (Cornalia, 1865) (anglīšu: Andean Mountain cat; krīvu: андская кошка; latvīšu: Andu kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus jacobita dzeivoj Dynavid Amerikā.

Pošskaņs A irā ""meikstajuos pozicejuos"" (pyrma pošskaņu ""i, ī, e, ē"", pyrma divskaņu ""ie, ei"", pyrma meikstynuotūs leidzaskaņu). Pošskaņs O irā ""cītajuos pozicejuos"" (tī, kur augšuok puorsauktūs ""meikstynuotuoju"" navā).