HPK pelaa kotipelinsä oransseilla paidoilla, mustilla housuilla sekä oransseilla sukilla. Vierasotteluissaan joukkue käyttää valko-oranssi-mustia paitoja, mustia housuja ja valkoisia sukkia. HPK:n kypärät ovat koti- ja vierasotteluissa pohjaväriltään valkoiset.

Salmi harrastaa taiteen keräilyä. Hänen kokoelmastaan koottu näyttely ”Intohimona taide” avattiin Hämeenlinnan taidemuseossa 17. syyskuuta 2005. Kokoelmassa on lähinnä kotimaisia nykytaiteilijoiden teoksia. Kesäkuussa 2010 Salmi lahjoitti kokoelmansa museolle.

Ōkuma Shigenobu (jap. 大隈 重信) (11. maaliskuuta 1838 Saga Hizenin provinssi Japani – 10. tammikuuta 1922, Tokio, Japani) oli japanilainen valtiomies ja Japanin 8. ja 17. pääministeri.

Seuraavan kauden I-divisioonaan 1980–1981 HPK sai kovan vahvistuksen, kun Jouni Rinne siirtyi Hämeenlinnaan Rauman Lukosta. Muitakin vahvistuksia tuli HPK:hon ja seura lähtikin kauteen ennakkosuosikkina. HPK johtikin sarjaa alusta alkaen ja Kerho pelasi itsensä runkosarjan voittoon pistepörssin voittaneen Rinteen johdolla. Liigakarsinnassa kuitenkin liigajoukkueet Lukko ja Jokerit eivät antaneet divisioonan kärkikaksikolle HPK:lle ja KooVeelle mahdollisuuksia, eikä HPK:n nousuyritys onnistunut.

W3Techsin mukaan Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien osuus on 66,4% ja Windowsin 33,6%. Unix-tyyppisistä palvelimista 55,6% on Linuxia ja 43,4% tunnistamattomia.

Fukuokaa palvelevat Fukuokan lentoasema, San'yō shinkansen -luotijunalinja, joka pysähtyy Hakatan asemalle, sekä autolautat. JR Kyūshū operoi kantosiipialusta Hakatan ja Etelä-Korean Busanin välillä. Fukuokan metro avasi uuden linjan, Nanakuma-linjan, vuonna 2005.

Yleinen käsitys rhyming slangin alkuperästä on, että Lontoon kauppiaat käyttivät slangia eräänlaisena ""cantina"" eli salakielenä salatakseen laittomat toimintansa poliisivoimilta. Onkin varmaa, että rhyming slang kehittyi, koska haluttiin salata lauseiden merkitys slangia ymmärtämättömiltä. On kuitenkin epäselvää, halusivatko slangin käyttäjät vain leikitellä kielellä vai oliko käytön taustalla rikollinen toiminta.

»Yhteen koottuina Leinon taistelukirjoitukset muodostavat tämän alan suuren oppikirjan. Arkadia-teatteria ei enää ole, Agathon Meurmania ei ole, professori Aspelinia ei ole, mutta mitään olennaista ei ole menetetty: ahdasmielisyyttä, vanhoillisuutta, akateemista pöyhkeyttä, kirkollissiveellisyyttä, kansalliskiihkoa, korruptiota, rahvaanhalveksuntaa: pitkä jono asenteita, jotka Leino järkähtämättä veti esiin. – – Poleemikkona Leino ei ollut mikään sunnuntaipoika, hän oli aikansa kauhu. Mutta hän oli käsitteen arvoinen siinä, että kaikki sanottu oli paperilla, sen takana ei ollut mitään henkilökohtaista juonittelua, sopimusta tai maksajaa.»(Kirjailija Erno Paasilinna puheessaan Paltaniemellä Leinon 100-vuotisjuhlissa 1977, julk. ""Kansan palvelijoita"" 1986, s. 392–399)