895. aastagal luudi Ungarin vürstiriik (Magyar Nagyfejedelemség) ku ungari hõimõ liit. Tuu riik tull' häste toimõ ja oll' sõalidsõlt nii tukõv, et sai tetäq rüüsteretki Konstatinoopolist Hispaaniani. 955. a. Lechi tapõlusõn (Augsburgi lähkon Lõunõ-S'aksamaal) saiq ungarlasõq lüvväq ja pääle tuud nääq umalt alalt inämb pall'o vällä es tüküq, vähämbält õdagu poolõ mitte.

Ku päält kastmise leib nakas' vahtsõst nõsõma, sõs pant'e leeväahi palama. Leeväah'o parajust kaet'e ah'opaest. Ku ah'opae valgõ oll', sõs oll' leeväahi parajide küttönüq ja inämb puid pääle es aetaq. Ku puuq ärq ollivaq palanoq, sõs võet'e lapjoga suurõmbaq tunglõq ah'ost ja viid'e pliidi ala. Hüdseq tõmmatevaq roobiga ah'osuu pääle, et ah'osuu kaq häste lämmi olõsseq. Sõs võet'e ah'oluud ja käsikoga oigõ vesi, tsusate luud vii sisse ja nakate likõ luvvaga ahjo pühkmä. Likõ luvvaga pühete tuuperäst, et luud ärq ei palaq. Luud tett'e vanost sannavihost. Oigõ vii seeh hämmete luuda tuuperäst, et oigõ vesi ei lahoq nii ah'opaed ku külm vesi. Ku ahi ärä pühete hüdsist ja tuhast puhtas, sõs tett'e hää käega rist ahjo ja nakate leibo ahjo panma.

Võro ja eesti keele edimäne suur vaih um tuu, et võro keelen, nigu ka soomõ keelen, om olõman vabahelle kokkokõla, midä täämbädse päävä eesti keelen olõ-õi, võrdõlõq näütüses:

Vanapärase Võru murde sõnaraamat om sõnaraamat, kon ommaq sisen Keema Hella põlitsidõ võrokõisi ja setodõ käest kor'atuq sõnaq. Nuuq sõnaq om Keema Hella kor'anuq aastagil 1963-1986 Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna nink Setomaa 35 küläst. Raamadu om kokko säädnüq Käsi Inge Eesti Keele Instituudist ja tuu om ilmunuq 2011. aastagal Talliinan.

Vahtsõ kiräviie parandusõq ommaq läbi arotõdu ja vasta võedu Võro Instituudi sõnaraamadu tüürühmä kuunolõkil 12. süküskuu ja 7. märdikuu pääväl 2005.

Ku soldan hummogo ülest virgo, nägi timä, et maka uhkõh sängüh siidipatjo pääl ja lavva pääl om putel viinaga ja viinapits kah kõrval ja sakuskagi lavva pääl. Äkke ilmo kostke nigu maa alt vana hall vanamiis vällä, näädäs käega lavva pääle ja käsk' juuma naataq. Soldan pidi toda nigu nal'äst ja nakas kah vasta naarma. Vanamiis sai vihatsõs ja ähvärd' lüvväq suurõ kadajatsõ kepiga, mis timäl käeh oll'.

Seo ilma aigo om lõunõeesti keele kõgõ jovvulidsõmb ja inämb edendet osa võro kiil, mil om uma kiräkiil, kirändüs ja meediä ni midä opatas ka võro keeleala koolõn ja Tarto Ülikoolin. Võro keele kaitsõs, edendämises ja uurmises om luud eräle riigiammõt Võro Instituut. Veidemb om tegeld seto ja mulgi keele arõndamisõga. Ainugõnõ lõunõeesti kiil, mink edendämises olõ-i tegünüq ütiskundlist liikmist, om tarto kiil.

Tšuvašimaal om 695 kuuli, 520 latsiaida ja 20 suurkuuli. Oppiq saa nii tšuvaši, vinne, mordva ku tatari kiilt. Riigin om egä 10 000 innemise kohta 460 suurkoolilist ja suurkoolõn opis 62 000 opilast.

Ilmaruumilindaja vai (Vinnemaa ja Hummogu-Õuruupa pruugi perrä) kosmonaut vai (USAn ja pall'odõn tõisin main) astronaut vai (Hiinan) taikonaut om ilmaruumilaiva vai -linnugi miiskunna liigõq.

Aastagast 2000 om lõunõeesti keele kaitsõ ja arõndamisõ töid tugõnuq kultuuriministeeriumi ala luud riiklinõ programm ""Lõunõeesti kiil ja kultuur"".