Daugel šaliū mėnėstrā sodar vīriausībē. Kai katrous valstībies mėnėstrās gal būt tik puolitėkā, ėšrėnkti i parlamentā (Jongtėnė Karalīstė, Kanada).

1979 m. igava vėdorėni ėšsėlavėnima Gral. Bernardino Caballero kuolegėjuo Asunsjuonė. 1985 m. Asunsjuona valstībėniam onėversitetė igava gvaranių kalbuos bakalaura laipsni. Šėtamė onėversitetė tēpuogi igava daktara laipsni askeniesė srėtīsė: gvaraniu lėngvistikas ė filuoluogėjės (1998 ė 1999 m.), tīrimu metodoluogėjės (2000 m.), onėversitetinės didaktėkas (1994, 1995 m.), bendruosės lėngvistikas (1987 m.), tēpuogi Ntra. Sra. de la Asunción katalėkėškamė onėversitetė - antropoluogėjės (1988 m.) ė terptautinės etnoluogėjės ėr antropoluogėjės (1991 m.).

Park Geun-hye (g. 1952 m. vasarė 2 d. Daegu, Pėitu Kuoriėjuo) - Pėitū Kuorėjės prezidentė. 2012 m. groudė 19 d. ėšrėnka Pėitu Kuorėjės prezidėntė. Ana rėnkėmūs sorėnka 51,55 pruoc. balsū.

Garšvėnē (lietovėškā (b.k.): Garšviniai) - gīvenvėitė Vėlkavėške rajuonė, Klausotiū ė Pėlvėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 5 žmuonis.

Dvėdėšīmt trets mūso ėras omžios - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2201 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2300 metu groudė 31 dėina.

Šalėp bovosės (laikėnuos) bažninčės 1624 m. pastatīts bernardėnu vėinoulīns, katrėi bova pakvėistė fundatuoriaus Telšiū žemės valdītuojė (seniūna) LDK puokanclerė Puovėla Sapiegas ėr anuo patiuos Kuotrīnas. P. Sapiega ton dėrba sekdams kėtū magnatu pavīzdio: J. Chodkevīčė (1609 m. ikordėna bernardėnus Kretinguo) ėr A. Valavīčė (1614 m. ikordėna bernardėnus Tītovienūs). Fundacėjės akta 1624 m. kovo 31 d. patvėrtėna tėkrāsis Telšiū savėninks karalios Žīgėmonts III.

ASEAN, Pėitrītiu Azėjės šaliū asuociacėjė (onglėškā: Association of South-East Asian Nations) – Pėitrītiu Azėjės tautū uorganėzacėjė, ikorta 1967 m. rogpjūtė 8 d. Bankuoka sosėtarėmo. Daba i anou iēn 10 šaliū. Generalėnis sekretuorios – Surin Pitsuwan. Būstėnė Džakartuo.

Dėdliausė ežerā: Kaspėjės jūra, Arala jūra, Baikals, Balchašos, Isīk Kolės, Urmėjė, Vans, Smertėis jūra, Tuonlesaps, Duongtėngs, Chanka, Chubsogols.

Onkstesnė pavadėnėma lītes bova Ponedielīs, kėles nu lietovėškas slavībes poniedielis - „pėrmadėinis"". Galėms dalīks, ka pėrmadėines čė vīkdava torgos.

„Šaiteikē"" - Plungės rajuona Šatėikiu miestelė kultūras nomū fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1989 m. Vaduovė - Laima Duomarkienė. Ansamblis dainioun i šuoka Plungės krašta dainas i šuokius.

Suodna mėnavuonama nū 1372 m. Vīganda Marborgėitė kruonėkuo Mėigienā mėnavuonamė nū 1379 m. SSRS uokopacėjės čieso Mėigienā bova kuolūke centrėnė gīvenvėite.

1879 metās so oždėrbto ė sotaupīto 5000 robliū kapėtalo parsėkielė i Šiaulios ėš valstėite Urbona nosėpėrka pelkėitas žemės ė dvijuos mediniūs būdīnkūs atėdarė uoduos dėrbīkla.

Nuorvegėjė ėr ėšdalīnta i 19 admėnėstracėniū regėjuonū, katrie ožvadīntė apskrėtėm (nuovegėškā - Fylker), vuo anuos da ėšdalīnta i 433 savivaldībes (nuovegėškā - Kommuner). Tėktās suostėnė Uosls īr krūvuo apskrītės ė savivaldībė.