Botėške (lietovėškā (b.k.): Butiškė) - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. Suoduo īr gera torėstėnė bazė, pležos, par suodna ēn dvėratiū trasa.

Nemons (lietovėškā (b.k.): Nemunas, rosėškā: Неман, vuokīškā: Memel) īr opės Godėjuo ėr Lietovuo, vuo žemopie sodara robėžio terp Žemaitėjės ėr Rosėjės. Nemons īr dėdliausė Lietovuos opės. Ana prasided Godėjės aukštomuo, netuol' Minska. Pradiuo tek' i vakarus, bet paskom pasok i šiaurė. Vėdoropie nuognē vingioun. Kaunė pasok vielē i vakarus. Ītek i Koršiu marės, padėrb delta. Nemons Kaunė īr patvanksts Kauna HE ėr īr sosidariosės Kauna marės.

1931 metās uns emigrav i Šveicarėj, dėl Hėtlere vīkdītas puolėtėkas, a 1939 metās ėšvažiava gīvent ī JAV. Gav šios šalies pilietībe. Amerėkuo ons apėsžanėjė so holivuda artėste Pauletė Godard 1958 metās. Mėrė 1970 metās Šveicarėjuo.

Makaruonīnė ī zopė, katra taisa ėš makaruonu. Tasā jiedis ī kėlėma ėš Rītū ė Pėitrītiu Azėjės – tūs kraštūs makaruonīnė ī dėdlē gausē jiedams jiedis.

Prasidedont augalu augėma čiesou, atgėjus augalams pu žėimuos, praded augti naujė ūglē. Augals, katros gerā leid metūglius, ī svēks ė spierē aug.

2007 metās Lietovuos rinktėnė pasikeitė iš pagrindiū - i komand atejė naus treneris Ramūns Botauts ė anam pavīka padėrbtė tūn kuo dvejus metus iš eilies nepavīka anuo pėrmtakams - sukvėistė geriausius šalėis žaidiejus. Per 11 sužaistū draugėškū rongtīniū Lietova laimiejė 6, vuo pralaimiejė 5 kartūs.

Tasā augals dėdlė liekarsta ī, nug sena nauduonama kaulu suopoliou gīdītė, nug dosolė, patrūkėma. Nug kaulažuoliu šaknū karvės pėins daras daug rėibesnio. Šaknis tink viežė gīdīmou. Bet tasā augals gal būtė kenksmings kepenuoms.

Kōsis aba da kōsīs, knōsis, kōsos, pėsols, varms īr mažos vabzdīs, katruo patalės jied žvieriū ė žmuoniū krauja. Kōsiu patėnā jied nektara. Ėsėrėt ėš larvu, katruos gīven stuovintiūs ondens telkiniūs - prūdūs, kanavūs, liūnūs, ežerūs. Skraid spėitlēs driegnūs vėitūs, paviesi. Īkondėma čieso kōsis i skūra īleid sava seiliu, katras neleid krėšietė kraujō ė sokel nīžtiejėma.

Ala Pugačiuova (rus.: Алла Пугачёва, g. 1949 m. balondė 15 d. Maskva) īr Rosėjės popdainėninkė. Dalīvava 1997 m. Eurovėzėjes dainiū konkursė, katramė ožjiemė 15 vėita. Dabā ana īr vėina populēriausiu Rosėjės dainėninkiu.

Aug žėrnėkā pėivūs, patuoriūs, daržūs, pakelies, dėrvuonūs. Daugoms anūm tink šieralou, anūm žėidūs lonka bėtis. Tepuogė piktžuolė ī – vīniuojas ont rogiū, avėžū.

Klėšē (lietovėškā (b.k.): Klišiai) - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Prīkoles seniūnėjuo, ož 5 km nū patiuos Prīkolės. Šalep suodas ēn Vėlhelma kanals.

Nėkuolčėcē (ček. - Nikolčice) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 791 žmuogos. Miestalės īr 265 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

Koalibu kalba (da Koalibu kalba gal būt vadėnama Kwalib, Abri, Lgalige, Nirere, ė/aba Rere) Nėgere-Kuonga kalbu makruošėimuos kuorduofana kalbu puošėimė, heiban kalbū gropės kalba, katra rokounas Sudanė . Žmuonės prėgolanatės Koalib Nuba, Turum ė Umm Heitan etnėnėms gropėms rokounas koalibu kalba.