Võro Tiatriateljee om puul'kutsõlinõ projektitiatri, miä tegotsõs ""Kandlõ"" kultuurimaja man ja mink lavastusõq ommaq suurõlt jaolt võrokeelidseq. Võro Tiatriateljee om innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõndas tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as om uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdas väärtkirändüst ja -dramaturgiat. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liido festivaalil.

Pikk ütekõrdnõ puust härbän om ehitet mitmõn jaon. Vanõmbaq osaq võivaq ollaq perit 18. aastagasaast, lõpligu kujo sai hoonõq 19. aastagasaa tõsõl poolõl. Tii ja Tilsi Pikkjärve vaihhõl om olnuq hulka kõrvalhuunit ja väikene park. Innembide ommaq mõisahuunõq paistunuq järve poolõ, a sinnäq ette ommaq puuq kasunuq. Vana Tarto-Võro tii päält lätt Tilssi 3 km pikkunõ tii, mink perämädseq paarsada miitret ommaq tsihtnüq õkvalt päähuunõ keskpaika.

Vapp on kimmä säädü peri keskao sõariisto elemendest kokkopant märk, midä riik, valitsõja, maakund, liin, vald, äriütisüs, sugukund, pereq, inemine vm pruuk hindä püsüväs tunnustähes. Vahtsõmbal aol nimitedäs vapõs ka märke, miä olõ-i tettüq heraldiga säädüisi perrä.

1833 tetti Mamasõn Köstremäel tüütänüst köstrekoolist Põlva kihlkunnakuul ja Davidist sai tollõ edimäne kuulmeistre. Tä opas' sääl aastagil 1833-1863. Üteliidsi sai täst Põlva kerko edimäne hõrilamängjä. Tä lõi ka edimädse Põlva tütärlatsikooli aastagal 1857.

Olümpiamängoq om suur riikevaihõlinõ spordisündmüs, kon tuhandaq sportlasõq pia kõigist maailma riigest võikõlõsõq väega esiqsugumaidsil spordiallol. S'oo ilma aigo peetäs katõ aastaga takka ütsüte ala suvõolümpiamänge ja talvõolümpiamänge. S'ooilmaaigsõq ommaq mõtõld jakkama antiikolümpiamänge, midä peeti Kreekan Olümpian 8. aastagasaast i.m.a. kooni 5. aastagasaani m.a.p. 19. aastagasaal tekkü mõtõq jälq olümpiamänge pidämä naata. 1894. aastagal Pariisin luudi paron Coubertini Pierre'i iistvidämisel Riikevaihõlinõ Olümpiakomitee ja kats aastakka ildampa (1896) peeti edimädseq s'ooilmaaigsõq olümpiamängoq Ateenan.

Maailma edimädsel võrokeelitsel laulupidol ""Uma Pido"" lauliq kooriq mitund Jani tekste pääle kirotõdut laulu: ""Kõnõtraat"", ""Kuionu puu"", ""Puupää rock'n'roll"", ""Perräjäänüq"" (teksti autor ka Ilvese Aapo).

Cortési Hernán (Hernán Cortés de Monroy y Pizarro, 1485 - 1547) oll' Hispaania maiõuurja ja konkistador, kiä alost' 16. aastagasaa alostusõn Asteegi riigi vallutamist Kastiilia kuninga ja Pühä Rooma imperaatri Charles V nimel. Hernán kuulu Hispaania kolonisiirjide edimäste põlvkunda, kiä naksiq Ameerikat kolonisiirmä.

Viimäst kõrda viidi Eestin kohtuotssusõga kinnütet surmanuhklus läbi 21. süküskuu pääväl 1991, kui hukati ärq Oruste Rein (Rein Oruste). Kuigi surmanuhklus püssü õigusaktõn 1998. aastagani ja inemiisi mõistõti surma ka pääle 1991. aastakka, es viiäq surmanuhklust inämb läbi.

Iisli om hobõsõst vähämb. Pää ja kõrvaq ommaq täl kihäga võrrõldõn suurõmbaq, ku hobõsõl. Iislil ommaq piinüq jalaq, kabjaq ja hanna otsan pikembist karvost tutt. Iisli om hariligult hall, a või ollaq ka hallikaspruun. Lühkü lakk ja hand ommaq muust kihäst tummõmbaq.