Capet' Hugues (Hugues Capet, u. 940 – 996) oll' edimäne Prantsusmaa kuning timä perrä nime saanust kapõtingõ suust. Tä krooniti kuningas 3. hainakuu pääväl 987 nink tä pidi tuud ammõtit uma surmani 24. rehekuu pääväl 996.

Haanimaa põlidsõ keele, kultuuri ja eloviie alalõhoitmisõ ja edesiviimise iist pidä tiidsähe huult innekõgõ Haanimiihhi nõvvokoda, a üteh avitasõq ka tõõsõq seldsiq ja ütisüseq. Haanimaa luudu, a ka eloviie hoitminõ om ka Haani luuduspargi ülesannõq.

Pikä sõapidämise käügin muutu Ungari rahvastik peris kõvva. Suur osa maast rüüstediq ärq, rahvast sai pall'o hukka ja mitmõq vähämbäq elopaigaq jäiväq tühäs. Austria Habsburgõ valitsus asust' suuri rühmi serbläisi ja tõisi slaavlaisi maiõ pääle lõunõn, kon ungarlaisi oll' hõrrõs jäänüq, ja s'akslaisi mitmõlõ poolõ. Samal aol ungarlaisil es olõq lubat tagasi tullaq elämä sinnäq, kost nääq vällä olliq aetuq.

Võro keele ja kultuuri kaitsõs, uurmisõs ja edendämises luudi 1995. aastagal riigiasotus Võro Instituut, miä kõrraldas ka võro keele oppamist ni pruuv võro kiilt ütiskunnan avvo sisse nõstaq ja vahtsõst laembahe pruuki saiaq. Võro kiilt opatas parhillaq kõrra nädälin 26 koolin, a olõ-i üttegi kuuli egaq klassi, kon võro kiil olõsiq oppamisõ keeles. Korgõkooli jaon saa võro kiilt oppiq Ülikoolin. Ainugõnõ peris võrokeeline aoleht Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. Võro keele ammõtlinõ tunnistaminõ olõ-i viil lõpulõ joudnuq. 2004. aastagal luudi külh tuu jaos eräle valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäniq võro keele õiguslidsõ staatusõ küsümüst lahendanuq. Võro keele staatusõ üle om eesti meediän aoldõ tulitsõhe vaiõld. Kuiki võro keele kaitsõs om alostõt mitmit tegemiisi ja luud Võro Instituut, om võro kiil iks eesti keele puult tõsitsõhe ohostõt. 1998. aastagal tettü arvamisküsümise perrä kõnõlõs võro kiilt külh rohkõmb vai veidemb 90% ja kõik aig 45% võro keeleala inemiisist, a väega veidüq om latsi, kinkalõ võro kiil om edimäne kiil ja sääntsit latsõvanõmbit, kiä ummi latsigaq kõik aig võro kiilt kõnõlõsõq. Seo ilma aigo tunnõtas võro kiilt põhilidsõlt ku kirändüse, tiatri, rahva- ja popmuusiga kiilt. 2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin oll' Eestit iist välän andsambli ""Neiokõsõq"" võrokeelidse lauluga ""Tii"". Võro kiil kuulus üten tõisi Eesti põlitsidõ piirkundliidsi ja veidembüskiiliga Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüste.

Mulgi keele ja kultuuri edendämises om luud Mulgi Kultuuri Instituut. Mulkõ Seldsi (tüütänü 1934-1940 ja 1989. aastagast pääle) toega ilmu 2004 mulgi keele lugõmik ""Mulgi keelen ja meelen"", mink autoriq ommaq Silvi Väljal ja Lembit Eelmäe. Ilmunu om ka helüplaatõ mulgikeelitside laulõ ja luulõga. Mulgi kiilt om opat Lilli Algkoolin. Mulkõ Selts and egä aastaga vällä suurõ mahuga ""Mulkide Almanakki"". Kõrra kuun om Vikerraadion mulgikeeline sõnomidõsaadõq.

Häädemeeste kihlkund om kihlkund Lõunõ-Pärnomaal. S'oo ilma aigu jääs kihlkunda Häädemeeste vald ja Tahkuranna valla lõunõjago. Kihlkunna keskus om Häädemeeste.

Lähkü-Hummogumaa om piirkund, kohe jääs Aasia õdagujago ja Afriga põh'ahummogunukk. Lähkü-Hummogumaa ala käüväq Türgü, Egüptüs, Araabia puulsaar, Iraan ni maaq, miä jääseq näide vaihõlõ.