Daži mieginuojumi dramaturgejā - mistereja ""Francs Trasuns""( „Francis Trasuns”) (Olūts, 1992, Nr. 8), Sv. Terezys dzeives aproksta ""Kaidys dvieselis stuosts""(„Kādas dvēseles stāsts”)dramatiziejums, 1995. godā vīna nu scenareja autorem dokumentalajai filmai ""Ar paļuoveibu pi žielesteibys trūņa"" („Ar paļāvību pie žēlastības troņa”) par Rūmys pāvesta Juoņa Puovula II vizeiti Latvejā, filmā izmontuotais dzejūļu cykls īkļauts kruojumā ""Aizlyugums""(„Aizlūgums”). 1999. godā sarakstiejuse ari libretu pyrmajai latgalīšu bārnu operai „ Muna tāvuzeme” (komponiste J. Svilpe). Dzejūļus par dzīsmu tekstim izmontuojuši R. Pauls, E. Straume, I. Arne, I. Rutmanis u. c.

Dzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:

Cyukys gali ar kaulenim nūskoloj, līk vardpūdā ar soltu iudini. Aizvard, nūsmeļ putys, damat suoļa, īlīk vasalu nūlaupeitu cybuli i iz mozys līsmeitis vard buļjonu. Kod gaļa kuoni meiksta, damat ozbora. Šaļti pavard, tūlaik daber sagrīztys buļbis. Iz gola damat vēļ moltus malnūs pypyrus, sokopuotus zaļumus (kropus, pīterzuoli, zaļūs cybuleišus), samaisa i nūceļ nu guņs.

Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.

Stateiba (anglīšu: construction; krīvu: строительство; latvīšu: celtniecība) — materialuos pīgatavis atzare, kuramā sataisomys cylvāku darbeibys i byušonys vītai vajadzeiguos strukturys – sātys, taiseitovys, tūrni, cyti kuormi i statnis, infrastrukturys objekti i tt.

Boliveja (spanīšu: Bolivia, kečūa: Bulivya, aimara: Wuliwya Suyu) - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsti — Sukre (Sucre) i La Paz. Bolivejis 1 098 581 km² pluotā dzeivoj vaira kai 11 milijoni dzeivuotuoju, i ite 28-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.

Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).

Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī . Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā.

1951.gadā dzejniece no Vācijas izceļo uz ASV, kur viņa pavada savas mūža gaitas līdz pēdējam saules rietam 1988.gada 26. decembrim. 1951. gadā tiek arī publicēts viņas otrais dzejoļu krājums „Namīra vōrtūs”, kas ir papildināts un labots manuskripta „Dzeiveibai” variants.