Akmiņs irā iz Pušmycovys i Zviergzdiņa pogostu rūbežu, iz vyds Mjakinku solys i nazkodejuo Bondarovys foļvarka. Akmiņs atrūnams, nu Ludzys - Kuorsovys sašys grīžūt pa kairai 2,5 km aiz Zviergziņa pagrīzīņa i 0,5 km aiz Selekovys azara, tuoļuok braucūt pa melioratoru pastateitu leļceļu, kurs vad caur Balūžovu da Krystužānu, i piec 2,7 km kruši pasagrīžut pa kairai iz dīnavydu pusi. Leikumā pa lobai atsazaroj leļceļš da Mjakinku (0,5 km).

Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.

Škvarkys - peteļnē ar cybulim sacapta cyukys gale ci kapcāts lašiņs. Lītoj kai pīdovu daudzejim latgaļu tradicionalajim iedīnim - veistekņam, grucei, putrom, virīnim i cytim.

Latgalīšu volūdā genitiva i akuzativa lītuošona nazcik atsaškir nu baļtīšu volūdys i lela daudzuma latvīšu volūdys izlūkšņu. Bīžuok izīt tai, ka latgaļu volūdā rokstoms genitivs tur, kur baļtīšu volūdā i nūvodu izlūksnēs ir akuzativs.

Vydums (latvīšu: tilpums; krīvu: ёмкость; anglīšu: volume, capacity) — lelums, kurs paruoda, kai daudzi trejmiereiga pluota aizjam kura naviņ škeista ci bireiga lītne, a voi – kai daudzi trejmiereiga pluota īīt kurymā naviņ prīškmatā.

Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.

Iz vyds 1431 i 1442 godu dabova Magdeburga tīseibys. Raistejuos kai uodys apdaris centrys. XVI gs. tyka par kaļvinizma centru. Piec Puolejis daleibu Kurova atsadyure Austrejā, 1809 godā - Varšovys hercogejā, a 1815 godā - Kongresa Puolejā. Piec Janvara mieneša sasaceļšonys, 1870 godā pagaisynova mīsta tīseibu.

1973 – 1997 - taisejuse literarūs i kulturys laidīņus televizejā: „Burtnieks”, „Avots”, rakstinīku portreti, TV aiļu teatris, TV pastatejumi (G.Janovskis „Heidelbergas naktis” u.c.)

Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej ""Cabernet Sauvignon"", ""Chardonnay"", ""Pinot Noir"", ""Merlot"", ""Zinfandel"" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.

Skūluos nav guojs, skaitēt i rakstēt īsavuiciejs pats. Gonūs īdams, ar ūgli uz tuoss jis ir zeimiejs drukavuotūs burtus i atrads, ka tūs drusku vīnkuoršuojūt i palīcūt sleipuok var izmontuot raksteišonai. Šis atrodums jū padarejs par rakstnīku. Tuoļuokū izgleiteibu jis ir smielīs nu gruomotom i dažaidom avīzem. Pamozom Andryvs Jūrdžs ir īsamuocejs krīvu i pūļu volūdu i taidā veidā sovu redzis lūku padarejs plašuoku.

Lozdulejis pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Egļucīma biblioteka, pogosta saīta noms i Egļovys feļčeru punkts.