Leopardus pajeros, Desmarest, 1816 (anglīšu: Pampas cat; krīvu: пампасская кошка) — irā mozeņš kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus pajeros dzeivoj Ekvodorā, Bolivejā, Čilē i Argentinā.

Ņukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru. Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs ""Pyldys azars"", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).

Puorzvols atsarūn, upis straumei navīnaidai skolojūt vogys dybynu i losūtīs nūsādom. Puorzvols cieški sateikams upis vogys pasaplateišonys vītuos, tyvai pi dataku greivu. Upis straume iz puorzvola gaisynoj sovu ognumu. Leikumojuos (daudzi meandru turūšuos) upēs puorzvoli parostai byun puormeiš ar otuorim.

Puormeiš izalikaliejušī otuori i puorzvoli sataisa tipiskū upis teciešonys sistemu: otuori parostai byun vysuleikuokajuos upis vogys vītuos, a puorzvoli — taisnuokajuos, sūpluok upis leiču. Otuori vysucieškuok atsarūn tī, kur pavasara polu laikā upis teciejums pasadreizynuoj i kur cīšuok skolojās upis dybyns (pīv., upis vogys leikumūs, upis līknis šaurynuošonuos vītuos).

Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.

Piliskolns - morenu kauprys, paaugstynuots par 10 metrim. Pūstumu, reitu i dīnavydu pusis pīkaļnis aptak Duorzupeite (seņuok Lagzde). Piliskolna laukums ovals, 67,5 x 55 m. Vokoru pusē 2 m augsta vale, iz kura izkosts gruovs. Pūstumreitu i dīnavydu pusē ap 1,5 dekteru pluotā bejuse dzeivojamuo vīta, vokoru pusē - kopuvīta.

Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.

Andris Bierzeņš (latvīšu: Andris Bērziņš; 1944) — latvīšu baņkirs i politiks, Latvejis Vaļsteibys prezidents nu 2011 goda leidz 2015 godam. Aiz laika jis beja Seimys deputats. Piec vuiceibys radioiņženers.

Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs ""Pededzis ūzuluojs"". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.

Saskaņā ar BMCL gada pārskatu peļņas gūšana no darbības joprojām ir tālu, un BMCL joprojām subsidē galvenais akcionārs, kas ir CH Karnchang.