V-VI o. brėtu salas ožkariava onglosaksā. Pu 1066 m. nuormanū ožkariavėma pasėbėngė Onglėjės feuodalėzacėjės laikuotarpis, šalis bova sovienīta.

Lats (ISO 4217 kods: LVL) - oficēlos Latvėjės pėnėgs, nauduots nu 1993 m. ligė 2014 m. sausė 1 d., kumet šalie bova ivests eurs. Lats tēpuogė nauduots ir tarpokarė metās (1922-1940). 1 Lats = 100 santīmu. Leida Latvėjės Banks.

2008 metās krūvuo so Lėverpolio (JK) bova Euruopas koltūras suostėnė. Bova somėslīnta Stavanger2008 kuoncepcėjė, katruos ėdiejė bova ""Atvėrs ousts"". Ton ėdiejė dėdlē palaikė miesta ė regėjuona žmuonis.

Mikītā (lietovėškā (b.k.): Mikytai) īr kaims Šakiū rajuonė, 6 km i šiaurės rītus nū Leketiū, pri Nemona opės, prišās Vėlkėjė. Anūs gīven 183 prietelē.

Ganīkla ī tuokė pėiva (tonkē lonka), katruo ganuos gīvuolē. Tas ī žuolė apaugė̄s žemės pluots, katros doud pigiausi ė nuognē vertinga žaliāji šierala. Būn savāmėškas ėr ožsietas.

Kūns papluokštės, aukštos. Nogara rodā žalzgona, šuonā gelsvuos aba auksėnės spalvuos, žėbontės. Akis muorkavas so rauduona dieme vėršon. Žvīnā stombūs. Pelekā rauduonė, tėktās nogarėnis prī pamata tomsē pilks. Tū žovū mailios žėb kāp cėdabros, anū dėdloms: 1-2 cm.

Par sekontios 6 metos Eva palėka dėdlē puopolerė terp Perona palaikontiū pruofesėniū sājongū. Ana rokava ož darba žmuoniū tėisės. Ana vaduovava Darba ė Svēkatas Mėnėsterėjės. Ėkūrė ė vaduovava Evas Peron labdaruos fuondou, ėkūrė ė vaduovava pėrmajā dėdlē ė magtingā Argentėnas muotrėšku puolitėnē partėjē.

Biuodegalā - vėins ėš atsėnaujėnontiu energėjės šaltėniu, biuokors, katros ėšdėrbams ėš biuomasės ė nauduojams kāp degalā vėdaus degėma, dīzele, Stėrlėnga ė kėtūs varėkliūs, dėdliausē transpuortė.

Tuolkūnā (lietovėškā (b.k.): Tolkūnai) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Varienas seniūnėjuo, ož 10 km i šiaurė nu Senuosės Varienuos. Anuo gīven 171 žmuogos.

Žemaitē senuobės gīvėntuoju sorašīmūs bova žīmėmė atskėrā nu lietoviu. Pavīzdiou, jau XVI omžiou Karaliaučiaus universiteta imatrikulēcėjės kninguo atskėrā bova irašuomė žemaitē (Samogitia) ė lietovē (Litvanus). 1887 m. Rosėjės imperėjės sorašīma čieso vėin tėktās Kauna gobernėjuo bova 444 921 žemaitiu tautībės prieteliu (lietoviu bova 574 853). Tou čieso Telšiūn miestė tarp 6205 prieteliu nebova alei vėina lietovė, bova žīdā (3080), žemaitē (1275) ė kėtė (1850). Tas bova ligė XX om. pradiuos, kumet Smetuonas Lietovuo bova priskėrtė pri lietoviu, nuors 1926 metu Tarību Sājongas gīvėntuoju sorašīmūs žemaitiu klasėfėkatuorios bova. 2003 metas žemaitiu tautibė deklarava kelė tūkstontē[rēk šaltėnė] žemaitiu. Žemaitiu kuova ož sava tautibės iteisėnėma teisma kelio prasidiejė 2002 metās i tėnsas tuoliau. Sprėndėma žemaitiu bīluo prijėms Strasbūra teismos, katram žemaitiu bīla perdouta 2011 metās.

Žuodis torkėškā: akçe kėlis ėš grākėškā: ἄσπρον, aspron 'balts', palē Bėzantėjės sėdabrėne aba bėluonėnė cedelioka aspruona, platē nauduota regėjuonė, katrs pū ton palėka Uosmanū imperėjė. Onglėškā akte tonkē vadėn onglėškā: asper.