Kajetuons Nezabėtauskis (Kajetonas Nezabitauskis; g. 1800 m. lėipas 17 d. - m. 1876 m. balondė 11 d.) īr žemaitiu lietovėškuojė sōjūdė vėikiejs ė bėblėjuograps.

1884 m. atsėžvelgdams tėvū nuora, istuojė i Kauna konėgū seminarėjė. 1888 m. sėkmingā ano bėngės, tuoliau muokies Peterborga dvasinie akademėjuo, katro bėngė 1892 m.

Mėsėsėpė (onglėškā: Mississippi īr dėdliausė opės Šiaurės Amerėkuo ėr vėina dėdliausiu opiūm vėsom svietė. Anuos ėlgoms - 3950 km, vuo nug Mėsore ėštaku – 6420 km.

Prī Šiaušės stuov tuokės suodas: Vākšniegala, Gilvīdē, Pagervėnė, Kanapėnė, Slėšā, Pėkeliškė, Meškėnė, Ožvėžē, Pašiaušė, Daugėnē, Elvīrava, Mažolaitē, Gembūtėškė.

Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2011 metās atlėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos. Tek Alounas opės, Sakounas ėr Leštopē opalē. Aplėnk kaima Pernaravas-Šaravu medė.

2006 metās Lietova jau surinka daugiau pajėgėsniu žaidieju nego 2005 metās ė anā bova iškelts uždavinīs patektė i geriausiujū ketvertoka, no Lietuvuos rinktėnė žaidė baisē prastā. Darė daug klaidū, komandā ""nesiklėjava"" žaidėms ė tebova užimta tiktā 7 vėita. Lietova čempijuonatė pralaimiėjė Graikėjē, Turkėjē, Ispanėjē ė dar vėin kart Turkėjē. Pu čempijuonata kai korėj žaidiejā pradiejė rokoutėis ka rinktinie nier tvarkuos, vuo zars atsistatīdėna rinktėnes treneris Antans Sireika.

1337 m. prasėdiejė Šėmtmetėnė vaina, katra so pertraukuom troka mažne 100 metū. Anamė baisē pasireiškė toukart da paprasta valstėitė Žana d'Ark. Ta vaina bova paskojis karaliaus Karuolė VII žėngsnis vėinėjont Prancūzėjė - ėšvėjos onglos iš Prancūzėjės žėmiu bova galotėnā pripažėnta karaliaus valdžia ė prietėlems atsėrada tautėnės savėmuonės jausmos. Vaina pasibėngė 1457 m.

Gyvai īr Lietovuos alternatīvaus ruoka gropė. Kuolektīvs sosėbūrė 2001 m. Gastruoliava daugomuo dėdesniū Lietovuos miestu, Latvėjuo, Vuokītėjuo. 2008 m. dalīvava atrankuo ė Euruovėzėjė.

Pu ištremėma gīvena Torkėjuo, Norvegėjuo, Prancūzėjuo, Meksėkuo. Vėsa laika organėzava pasiprīšėnėma prīš Stalėna, 1940 m. anō nužodė vėins Stalėna agents Meksėkuo.

Fonėkolierios aba keltovs (pranc. funiculaire < luotīnėškā: funiculus 'vėrvėlė, līns') īr tromps gėlžkėlis, skėrts keleivēms ožvežtė ont kalna.

Salvaduors o Salvaduora respoblėka (ispanėškā República deEl Salvador) īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, pri Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Huondūro ėr Gvatemala.

Renesansos (pranc. Renaissance, it. Rinascimento – atgėmėms) – Euruopas istuorėjės gadīnė (XIV – XVI omžios), katram būdings atsėgrēžėms ī Antėkėnės Graikėjės koltūra bei mena tradėcėjės, humanistėnė svietveiza, muoksla soklestiejėms. Renesansa īdiejės sosėformava Šiaurės Italėjuo, vuo vieliau ėšplėta pu vėsa katalėkėška Euruopa.

Pelenū dėina ī dėdlė pasninka, atgailuos dėina. Ton dėina bažninčiuo žmuoniem ont galvū barsta švėntintus pelenus ė ėš anūm paiša krīžali, ba palē krėkštiuoniu viera, žmuogos radas ėš dolkės, ana ė palėiks pu smertėis. Par Pelenė žmuonis mažā mėigta, mažā jied (stėpriau tiktās sīki dėinuo, laikas sausa pasninka), navākšt pu svetius.