XIX o. Jongtėnė Karalīstė patapa svarbiausė pramuonėne ė jūrėne galībe svietė. Sava galībes vėršūnie brėtā užjiem 1/4 svieta terituorėjės. Pėrmuojė X o. pusie Jongtėnė Karalīstė nusėlpa pu dvijū pasauliniū karū. Untruoj omžiaus pusie anuo imperėjė išėra, bet pati Karalīstė patapa moderne ė klestontė Euruopas valstībe.

Vilija Pilibaitytė (Mia; g. 1983 m. lėipas 19 d. Kaukuolėkā, Lietova) - žėnuoma dainė, dainū autuorė, lādū lediejė ė gerā žėnuoms pramuogū svieta žmuogos. Kėlėma ana īr nū Kaukluolėku, Skouda rajuonė. Karjiera pradiejė 2004 m. Tor vēna vāka. 2015 m. mėigėna pakliūt i Euruovėzėjė.

XVI o. vėdorī inku žemes pasėikė ėspanu konkėstaduorā, vadovaunamė Fransėska Pisara. Anė par trompa čiesa sogriuovė ėr ožkariava Inku imperėje.

P. Giannakis karto so Nikuoso Galio bova pagrėndėnē Graikėjės rinktėnės vedlē 1987 m. Euruopas čempijuonatė, katramė Graikėjė tapa Euruopas čempijuonė, vuo 1989 m. Graikėjė Euruopas čempijuonatė ožjiemė II vėita.

Sėina īr statmens arkėtektūras elements, katros skėrts atrobežioutė patalpas terposavie ė nug lauka. Da būn gīnības sėinas, katras skėrtas apsergietė tvėrtuovės, miestus vuo cielas šalis (pvz. Dėdliuojė kėnu sėina).

Remarks gėmėė Osnabriukė, darbininkū šeimuo katalėkū šeimuo. Sulaukes 18 metū pradiej kariaut Pėrm svieta vainė, Vuokītėjės posie ė kelis kartus bov spžėists. Pu kara ons dėrb daugelie pruofesėjū. Bov ė verslininks, ė bibliotekininks, ė muokytuos, ė redaktuorios.

Regulieariui sezuon sudar sudar 2 ratā, aštounias stėpriausias komandas patenk ī atkrintamuosias varžības. Tėn susitink pagal pajėgom(1-8, 2-7, 3-6, 4-5). Luošama lėgė dvijū pergaliū, nugalietuojā patenk ī pusfinal'. Tėn susitink pagal pajėgom (1-8 nugalietuoja su 4-5 nugalietuojas, 2-7 nugalietuoja su 3-6 nugalietuojas) žaidama lėgė dvijū pergaliū, nugalietuojā patenk ī didžiūj final, o pralaimiejosėje kovuo dėl 3 vėitas. Finalė kovuojama iki 4 pergaliū, mažajam finalė lėgė trijū pergaliū.

*Gondrsnapė rauduonstėibė (luotīnėškā: Geranium robertianum) ī tuokis augals, prigolons prī gondrsnapiu. Žėidokā rūžavi, smolkē. Aug šlapiūs pėivūs, kalnū šlātūs, tink smalka.

Grupė 4fun īr trės lėikos dalīvavosė Eurovėzėjės nacionaliniė otronkuo Lietuvuo. Pėrmė do leikā (2005 ėr 2006 metās) bōva nesėkmėngė, bat trets leiks, 2007 metās, gropė laimėja otranko so līrėško daino „Love or Leave“, ėr aplėnkė fėnale Rūta Ščiogolevaite ėr Aiste Pilvelīte. 4fun gegožės miėniesiė atstovava Lietova Helsinkiė, 2007 m. Eurovėzėjės dainu konkursa finale ė sorėnki 28 taškus užjiemi 21 vėita.

Bondielis ī kepams, tonkiausē kvėitėnis, jiedis. Bondielē tonkiausē būn mažėlelē, aple delna dėdloma. Gal būt vėsuoke skuonē. Žemaitėjuo tonkē būn so ouguom.

Šventībrastis īr kaims Kiedainiu rajuonė, Vėlainiū seniūnėjuo. Šventībrastis īr ož maždaug 8 km ė šiauri nu Tiskūnū kaima, pri Neviežė opės. Anuo gīven 169 žmuoniū.

2011 metu Sendajė žemės drebiejėms ė conamis - 8,9 balu magtingoma žemės drebiejėms ė pū anuo bovės conamis, notėkės 2011 m. kuova 11 d. 14 ad. 46 mėn. vėitas čieso Japuonėjės rītū Tohoku regėjuona pakrantie, 130 km i rītū šmuota nū Sendajė miesta, 24,2 km gīlie.