Kauprainis vierss naleidzons, ar izsaceigom pīkaļnem. Lelumu kauprainis aizjam ploskonviersa lelkaupri, kuru viersa augstums 150 – 170 m augšuok jiuru leidzīņa. Cytur kauprainē pasaceļ morenu kaupri.

Pagrauda (1999, autors i sastateituojs; latgalīšu jaunūs autoru ailis, O. Seiksta literaturkritiskuos esejis, poezejis atvārsumi nu anglīšu i lītaunīku volūdu)

Ņukšu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.

Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.

Ingars Gusāns (dzims 1974 gada februara 17 dienā Rēznē) – latgalīšu zininīks, Rēznis Augstškolys docents, latgalīšu rokmuzykants (vokalists i gitarists). Muzykā pazeistams ar vārtuvis vuordim Sovvaļnīks i (agruok) Sedmenc.

Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.

Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.

Apleicīnē aizraksteiti pīstuoški, ka pi Plysūna akmiņa vīnam veiram zīm aizguojs prīškā svešinīks i vadynuojs da seve gostūs garmanis muzykys pasaklauseitu. Veirs laidīs svešinīkam leidza, pasagastiejs i pasaklausejs, kai svešais spieļuoj garmani, piečuok aizmidzs, a pīsamūds zīmys soltumā gulādams iz Plysūna akmiņa.

(..) Muni pirmī sūļi ir vingrinuoti Latgalys sādžys vacā muojenā iz dūbumainuo klūna, i nīvojamais vuords tryukums maņ sekuoja kai susātivs tik ilgi kamār as tū uzveiču sovym spākim. Tuopiec maņ beja vairuok kū vēlētīs nakai boguotū ļaužu bārnim, bet kod sirds suok trenētīs īkuorēs, tod tuos nikod nav pīpildamis. (..)