Täämba õdagu praadimi kunna"" om ansambli Winny Puhh albom, kon om 4 võrokeelist ja 11 eestikeelist luku. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Legendaarne Records.

Järestüsstruktuuriq. Näütüses võrõq. Naidõ puhul om köüdüses hulga elonikkõ järestüsköüdüs, miä näütäs, määne elonik om tõsõst suurõmp vai vähämb.

Eesti liino nimekiri lugõ üles Eesti Vabariigi täämbädse päävä liinaq. Pääle noidõ ommaq Eesti Tarto raho piiren (a Vinnemaa valitsusõ all) viil Irboska ja Iivaniliin (vai Jaaniliin). Innembide ommaq Eestin viil olnuq sääntseq liinaq nigu Mustla, Nõmme, Toompea ja Vana-Pärnu.

Monarhia (ka monarkia) vai ainuvalitsus om valitsõmisõ vorm, kon korgõmb võim om üte inemise (monarhi) käen ja tuu valitsõs uma elo lõponi. Hariligult om monarhiammõt perilik.

Eesti haiku luulõvormi vällämärkjä om Künnabi Asko. Edimäne eesti haikudõ kogo ilmu aastagal 2010 ‒ Künnabi Asko, Rooste Jürgeni ja Sinijärve Karl Martini „Eesti haiku”. Taa edesõnan kirot' Rooste Jürgen: „Eesti haiku kuustus kolmõst värsist tsilpe arvoga 4, 6, 4, kokko 14 tsilbist, ja taan kujotõdas põhilidsõlt eestläsele, Eesti elolõ, ololõ ja luudulõ umast täpsän lühkün sõnastusõn. Eesti haikusit kirotõdas 21. aastagasaa tõõsõl kümnendil ja edespiten, kooniq miiq kirotõdu keeleruumi lõpuni.”¹

Oro põh'an ommaq hariligult korgõmbaq konnuq ja kotussidõ likõq madalaq luhaniidüq. Kesk- ja alambjoosul ommaq jõõ veeren põlluq ja mõtsaq. Jõe veeren ommaq sääntseq küläq: Loogamäe, Kadõni, Vanamõisa, Mikitä, Pärlijõõ, Märdi, Kängsepä, Saarlasõ, Ruuksu, Hurda, Matsi, Heedu, Kaugu, Karaski, Sännä ja Sikalaanõ. Pärlijõõ pääl on 5 sulgu.

Tunnõtumbaq Võromaalt perit matõmaatiguq ommaq Sarvõ Jaan (sündünü Leeguste külän Saru vallan Hargla kihlkunnan) ja Rägo Gerhard (sündünü Pindi mõisan Rõugõ kihlkunnan). Kummagi nimme näist kand üts auditoorium Tarto Ülikooli Matõmaatiga-informaatigatiidüskunna opihuunõn. Viil ommaq Võromaalt perit Tarto Ülikooli matõmaatiguq Pedassõ Arvet, Saarniidü Ivar-Igor, Parringu Aivo ja Loonõ Leiki nink Talliina Ülikooli matõmaatik Redi Ellen ja Maaülikooli matõmaatik Sika Jaak.

Maakund om uma nime saanuq kolmõ vana Ungari Kuningriigi maakunna (Borsod, Abaúj ja Zemplén) nimest. Noist maakundõst kuulussõq täämpädse päävä Borsod-Abaúj-Zempléni maakunda näide lõunõjaoq. Põh'aosaq jääväq Slovakkia piirehe. Borsod, Abaúj ja Zemplén umakõrda saiq nimeq kantse perrä, miä näiden olliq.

Umbõs puul bhutanlaisist ommaq bhotiaq, kiä ommaq kultuuri poolõst lähküq tiibetläisile. Nä eläseq põhilidsõlt riigi põhja- ja keskjaon. Bhotiaq kõnõlõsõq tiibedi keelele lähküt dzongkha kiilt, miä om ka riigikiil.

Jante säädüs om pääas'aligult Skandinaaviamaiõ kottalõ käüv sotsioloogiline termin, miä tähendäs hindäperätsele halvastõ päälekaemist. Säädüse perrä ommavaq üte inemise kõrdaminegiq ja võiduq iloduq ja jälleq. Kiäki tohe-i ütiskunnast vällä paistudaq.