Olyan repertoárral tett szert vitathatatlan nemzetközi hírnévre, amely magába foglalta Verdi nagy, drámai szerepeit is, mint az Abigaile (Nabucco), a Lady Macbeth, a Leonora (A trubadúr), az Amelia (Az álarcosbál), az Elena (A szicíliai vecsernye), valamint olyan szerepeket is, amelyeket kereskedelmi felvételeken is hallhatunk: Giselda (A lombardok) és Odabella (Attila).

Vallás: a megszabadító kegyelem, az Isten utáni vágy tere. Az ember választ kap a boldogság és az élet értelmének keresésére irányuló kérdéseire. Ennek főbb forrásai: Isten Igéje, az Eucharisztia, a bűnbánat szentsége és Máriának, a keresztények segítőjének tisztelete.

A holland függetlenségi háború vagy nyolcvanéves háború 1568–tól egészen 1648-ig tartott. Első ötven évében, 1618-ig kizárólag Spanyolország és a holland tartományok között zajlott, az ezután következő szakasza viszont az egész Európára kiterjedő harmincéves háború egyik hadszínterévé vált. A hét lázadó tartomány 1579-ben az utrechti unióval egyesült és létrehozták a Hét Holland Egyesült Tartomány Köztársaságát (vagy Egyesült Tartományokat). Két évvel később, 1581-ben trónfosztottnak nyilvánították a Habsburg-királyt és kikiáltották függetlenségüket.

1980 és 1982 között játszották a koncertjeiken, de lágyabb, „emberközelibb” változatban, elhagyták a bevezetőből a szintetizátort, és Mercury sem falzettben énekelt. Felkerült a Queen on Fire – Live at the Bowl koncertalbumra és DVD-re. A 2005-ös Killer Queen: A Tribute to Queen albumra Jon Brion feldolgozásában került fel.

Támadásra alkalmatlan, de néhány tucat lidérc szállítására alkalmas hajó. Hatalmas életraktárral rendelkezik, mivel szinte csak ezt szállítja a fegyvereken és az energiaforrásokon kívül.

A 30-as években Hollandiában külön fasiszta és náci mozgalmak indultak. A holland fasiszták Mussolini Olaszországát tekintették példának és kisszámú tagjai közé inkább az ipar és a közigazgatás elitje tartozott. A Berlinből támogatott náci mozgalom a tömegeket akarta megnyerni magának, de a holland társadalom elutasította faji ideológiája és erőszakos természete miatt.

A szalézi közösségek életét jellemzi az egyszerűség, a derűs légkör, az evangéliumi merészség, az alkotókedv, a mély lelki élet és az ebből fakadó öröm.

Sokan arra a nézetre jutottak, hogy a szabadkőművesek a templomos lovagok egyenesági örökösei, de más összeesküvés-elméletek ezt a szerepet a jezsuitáknak tulajdonítják, megint mások pedig Albert Pike Morals and Dogma (Erkölcsök és dogma) című művének elolvasása után többé-kevésbé mindhármat egy kalap alá veszik:

A legkorábban feljegyzett jezsuita összeesküvés-elmélet a Monita secretában, egy 17. század elejéről származó iratban található, mely azt állítja, hogy a jezsuiták meg nem engedett módszerekkel próbáltak meg vagyonra szert tenni.