4. piimäkuu pääväl 1920 sõlmit Trianoni raholepüngiga panti paika Ungari vahtsõq piiriq. Ungari kaot' 71% umast territooriumist ja 66% umast rahvastikust. Umbõs kolmandik ungarlaisist (3,4 mill'onat 10-st) jäi elämä välläpoolõ vahtsit Ungari piire. Ungari jäi ilma tüüstüse tuurainõst ja ainugõsõst meresadamast Fiumest (s'oo ilma aigo Rijeka). Lepüngi muutminõ sai Ungari jaos päämädses poliitilidsõs küsümüses. Mõnõq tahiq tagasi tetäq kuningriigi piire, tõsõq õnnõ saiaq Ungarilõ tagasi ungarlaisi inämbüsega maid.

Iiri Vabariik (iiri keelen Poblacht na hÉireann, inglüse keelen Republic of Ireland) om Õuruupa riik. Tuu võtt hindä alaq umbõs 5/6 Iirimaa saarõst Õuruupa ilmajao põh'aõdagu viiveere ligi, Suurbritannia saarõst õdagun. Muu osa saarõst – Põh'a-Iirimaa – om Suurbritannia ja Põh'a-Iiri Ütiskuningriigi osa. Iirimaa saarõ ammõtlinõ nimi om iiri keelen Éire (inglüse keelen Ireland).

Astmõvaeldus tähendäs tuud grammatilist nätüst, kon peethelüq vaeldusõq sõnatüve seen sis, ku sõnna käänetäs, nt sõnnon kurg' : kurõ (vaeldus rg : r) ja kõtt : kõtu (vaeldus tt : t). Astmõvaeldus om harilik inämbüsen õdagumeresoomõ keelin, nt võro, eesti, soomõ keelen, vällä arvaduq vepsä ja liivi kiil'. Mitmõn saami keelen om olõman ka säänest muudu nätüs (nt põh'asaami keele guolli : guoli ’kala’, kon om vaeldus ll : l).

1.Doonau (Donau; 2852 km) 2.Rein (Rhein; 1320 km) 3.Elbe (1165 km) 4.Oder (866,12 km) 5.Mosel (545 km) 6.Main (524 km) 7.Inn (510 km) 8.Weser (433 km) 9.Saale (413 km) 10.Spree (382 km)

Donneri David sündü 23. joulukuu pääväl 1810 Vahtsõ-Kuustõ mõisan. Timä esä Perkune Janka oll' sääl mõisan aidamiis. Janka (Janis) oll' lätläne ja käünüq Läti koolin. Vahtsõ-Kuustõhõ sattu tä tuuperäst, et mõisnik (de Villebois) taht' niimuudu. Perkune Janka võtt' 1809 naasõs Kangro Tuuma tütre Anna Vahtsõ-Kuustõst. David oll' näide kõgõ vanõmb poig, täl olliq viil veleq Carl (1812), Reinhold (1815) ja Peter (1820). Perkune Janka kuuli 1821. a. Luutvinan, ku oll' kõgõs 44-aastaganõ. David oll' toona 11-aastaganõ. Kas sugulaisi vai mõisaherrä tahtmisõ perrä saadõtivaq poisiq Lätimaalõ, kon nääq saiq kooliharidusõ, arvada et Aluliinan (Marienburgin).

Borsod-Abaúj-Zempléni maakund om Ungarin tõnõ nii suurusõ poolõst (pääle Bács-Kiskuni maakunda) ku elänike arvo poolõst (pääle Pesti maakunda).

Üts varratsõmpi tiidüisi Rõugõ mõisa kotsilõ om peri 16. aastasaast, 1544. aastagast, ku taa oll' Georg Kursi uma kuun Nursi, Sõmmõrpalo ja Kärgula mõisidõgaq. Tääd peetäs ka Rõugõ kerigu finantsiirjäs 16. aastasaa keskkotsil. Taad aigu peetäs ka kerigukihlkunna sündümiseaos.

Tõõsõ ilmasya aol tiinse tää Kodokaitsõhn ja tüüt’ BBC-hn. 1943 nakas’ tüühe aolehe Tribune toimõndusõhn, kirot’ poliitiga- ja kiränduskommõntaarõ.

Traditsioonilidselt peetäs etnoloogia uurmisalas rahvidõ kultuurõ. Seo ilma aigo pruugitas etnoloogia kotsilõ ka mõistõt ""kultuuriantropoloogia"".

S'aksamaa (S'aksa Liitvabariik, s'aksa keelen Bundesrepublik Deutschland) om föderaalnõ vabariik Kesk-Õuruupan. S'aksamaa S'aksamaa naabriq ommaq Taani, Poola, Tsehhi, Austria, Sveits, Prantsusmaa, Luksõmburk, Belgiä ja Holland. Põh'a puul om luudusligus riigipiiris Põh'ameri ja Õdagumeri.