Võromaa koolõn pruugiti 19. aastagasaal päämädselt lõunaeestikeelitsit (tartokeelitsit) kooliraamatit, 20. aastagasaal eestikeelitsit kooliraamatit. 1990. aastagist pääle ommaq osaq Võromaa koolilatsõq saanuq oppiq mõnda ainõt (võro kiil, kodolugu) jälq lõunaeestikeelitsist (võrokeelitsist) raamatist.

Luuq ommaq helülõksi püvvedüq aastagil 1997-2004, õnnõ ""Rattalaul"" - Ummamuudu kõgõ edimäne avaligult mängit lugu - om perit aastagast 1989.

. punkt. Se märk kässep puhkada. Jooskwa könne om otsan, nink töine hoop allustap. Selleperrast tettas temma perra iks suurt kirja tähte algmisses.

Nõvvokogo okupatsiooni aol tüüt' 1944. aastaga sügüsest Harjomaal edimält massina-traktorijaaman, sis paar aastakümmend põllumajandusõn kooniq 1967. aastagani, ku jäi süämerikkõ peräst pensionilõ.

Hariligult eläs kährik oosõn. Tä või tuu esiq kaibaq, a või üle võttaq ka kähri vai rebäse tühä oosõ. Võib elläq ka kivimäki lahkin, puiõ juuri all jm. Kährik liigus hariligult hämärän ja üüse. Kährik on ainugõnõ piniläne, kiä tege talvõuinakut. Siski võivaq kähriq ka talvõuinagu aigo sulailmaga välän kävvüq.

Edimädseq 4 km juusk Pärlijõgi Alūksne korgustigul Lätin, ületäs Loogamäe ja Pillardi külä vaihõl Eesti piiri, säält paar kilomiitret allapoolõ om 2,5 km Eesti ja Läti piirijõgi ja käänd sõs Eesti. Eestin juusk tä Haani korgustigul 5-6 km läbi Luhasuu. Edesi juusk tä sügävän järskõ perviga ürgoron. Kotussidõ om jõgi väega käänolinõ. Keskjoosul om jõõsängü põh'an nätäq Ülemb-Devoni paealospõh'a lub'akiviq ja dolomiidiq.

Kádár muut' majandusõ planiirmise prioriteete. Tarbõkaupa ja söögikraami toodõti inämb ja militaartoodangut kahandõdiq üte kümnendikuni tuust, miä oll' inne revoluts'uuni. 1968. a. võeti tarvitusõlõ niinimitet vahtsõnõ majandusmekanism - majanduspoliitiga, miä sisald' turumajandusõ elemente. 1960.-ndist 1980.-ndide lõponi kutsuti Ungarit satiirilidsõlt kõgõ õnnõligumbas barakis Hummogublokin. Teno küländ korgõlõ elostandardilõ, veitse vabambalõ majandusõlõ ja aokirändüsele ja suurõmbilõ reismisvõimaluisilõ peeti Ungarit Külmä Sõa aigo ütes parõmbas maas Hummogu-Õuruupan, kon elläq.

Verevä Risti vai Verevä Puulkuu Selts om pia egan maailma riigin. Põrõhõlla om 186 riigi seldsiq ICRC puult tunnustõduq ja IFRC-n täüsliikmõq. Ega selts tüütäs umal maal riikevaihõlidsõ humanitaarõigusõ põhimõttidõ ja riikevaihõlidsõ liikmisõ statuudi perrä. Pall'odõl maiõl ommaq seldsiq tihedähe köüdet tuu maa tervüse hoitmisõ süstemiga ja andvaq hädäapi, ku vaja.

Ansambli võtt' 2013. aastagal ossa konkursist Eesti Laul (kon valiti laul, miä Eestist läts' Eurovisioonilõ) lauluga ""Meiecundimees üks Korsakov läks eile Lätti"". Tuu lauluga saiq nääq kolmanda kotussõ.

Pütsepä Eduard om mängnü katõn Märska Konstantini filmin. 1924. aastal nal’afilmin «Õnnelik korterikriisi lahendus» oll’ Pütsepäl hulgus Shimmyna pääosa. Tuu film om är häönüq, a sisukokkovõtus ja pildiq päätegeläsest ommaq alalõ. Tuun filmin mängmise iist kutsuti tedä Eestimaa Chaplinis. 1925. aastagal filmin «Tšekaa komissar Miroštšenko» oll’ Eduardil Tšillikovi roll.