נבחרת ישראל סיימה את שלב הבתים במקום החמישי מתוך שש נבחרות בבית א'. היא סיימה את השלב עם 12 נקודות (שלושה ניצחונות, שלוש תוצאות תיקו וארבעה הפסדים).

המגדל מתנשא לגובה של 157 מ' ב-43 קומות והיה לגורד השחקים הגבוה במדריד מאז הקמתו ב-1988 ועד לבניית מתחם CTBA ב-2007. המגדל ממוקם באזור העסקים AZCA בשדרת קסטיאנה ונקרא על שמו של הצייר הספרדי פבלו פיקאסו. המגדל תוכנן על ידי האדריכל מינורו ימאסאקי.

בשנת 2007 מונה למפקד מחוז מרכז, והועלה לדרגת גונדר, ובמסגרת תפקידו ביסס את הקמת הימ""ז (יחידה מבצעית מחוזי) אותה יסד מספר שנים קודם לכן כימ""ג (יחידה מבצעית גושית). עוד במסגרת תפקידו כמפקד מחוז מרכז, מונה על ידי נציב בתי הסוהר להוביל את יעד הטיפול במשאב האנושי במסגרת התוכנית הארגונית הרב שנתית ""מעוף"" בשנת 2011 מונה למפקד מחוז דרום ותחת פיקודו הוחזקו במשמורת בטוחה מרבית האסירים הביטחוניים והשוהים הזרים בשב""ס.

השבחה במקרקעין המשמשים לבעליהם לבניה של דירת מגורים או להרחבתה והוא זכאי לסיוע באחת מתוכניות הסיוע של משרד הבינוי והשיכון, ובלבד שהסיוע מיועד לבניה של אותה דירת מגורים, או להרחבתה, והשטח הכולל של אותה דירה תואם את הוראות תוכנית הסיוע לה הוא זכאי; (ע""פ פסק דין של בית המשפט העליון, פס""ד חמאיסי, אין תחולה לסעיף זה).

בעת מלחמת העולם הראשונה, כאשר המערכה הצבאית בין בריטניה לטורקיה התחוללה בחצי האי סיני ובארץ ישראל, צורף בראמלי לצבא המצרי שלחם לצד הצבא הבריטי והענקה לו דרגת לוטננט קולונל (סגן אלוף). בחודש פברואר נערכה הפשיטה על נח'ל שבמרכז סיני. חיל המשלוח המצרי (באנגלית: (Egyption Expeditionary Force), שבראמלי נמנה עם מפקדיו, נלחם בקרב זה שהוכתר בניצחון והכוח הטורקי נהדף מזרחה לארץ ישראל.

במאמר זה שראה אור בציון בשנת 2007 מעלה יובל את הטענה שהרמב""ם ראה את עצמו כמשה שני ושחזון זה הינחה הן את יצירתו הספרותית הן את פעלו הציבורי. נקודת המוצא לטענתו היא התבטאות נדירה של אביו, ר' מימון, ולפיה משה רבנו עתיד לחזור באחרית הימים ולהיות ""עוזר למשיח"". יובל טוען שנתינת השם משה הביאה את בנו של ר' מימון לראות עצמו כמשה השני. הנחה זו מתקשרת היטב לאמונתו של הרמב""ם שלפיה עתידה הנבואה להתחדש בסמוך לימיו. אילו היה זוכה לכך, היה רמב""ם כבן שמונים במועד המצופה של חידוש הנבואה בשנת 1215, כגילו של משה בתחילת פעלו הציבורי. יובל סבור שמניע אישי זה מסביר את יצירת שני הקורפוסים הספרותיים הגדולים – משנה תורה ומורה נבוכים. שניהם נועדו לשמש ספרי הלימוד העתידים של העידן המשיחי הממשמש ובא, עידן שבו לפי אמונת הרמב""ם יעסקו אנשים ב""תורה"" וב""חכמה"". השם היומרני ""משנה תורה"" מבטא את אמונתו, שהעידן המשיחי יצריך ספר חדש, שיחליף את התלמוד ושיהיה הקודקס הנלמד של התורה שבעל פה. תפיסתו העצמית של הרמב""ם כמשה השני מסבירה גם ישיבתו במצרים, את קרבתו למלך ואת היותו למנהיגם של יהודי מצרים. בסיום המאמר מצביע יובל על כך שבעצם רוב יוצרי הקודקסים ההלכתיים הגדולים היו בעלי שאיפות משיחיות אישיות. כך רבי יהודה הנשיא, מחבר המשנה, כך ר' יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך וכך גם ר' משה מקוצי, מחבר ספר מצוות גדול. מכאן שגם ביהדות הרבנית היה קשר עמום בין הופעת המשיח להכרה בצורך בחידוש התורה – קשר שהיהדות נטתה תמיד להצניע בגלל הפולמוס עם הנצרות.

הדור החדש של המקפיאים הוא בו נשמרות המנות ב""פאזה גזית"" והחנקן הנוזלי מצוי רק בדפנות. במקפיאים אלה, להבדיל מהמקפיאים המיושנים, אין סיכוי להעברת זיהומים דרך נוזל הגז ממנה למנה וכן, הטמפרטורה של תא האחסון קבועה בכל נקודה שהיא בו, עובדה החשובה לשמירה תקינה של המנה.