Judita odrubljuje glavu Holofernu je slika talijanskog slikara Caravaggia inspirirana biblijskim motivom, naslikana 1599. Na slici se vidi mrtvo tijelo generala (Holoferna) kojem je Judita, Židovkinja koja ga je zavela, odrubila glavu. Slika izaziva horor i iznenađenje za sve koji je prvi put vide, jer je Caravaggio uspio dočarati realizam i surovost. Judita je prikazana stojeći, veličanstvena i ravnodušna dok je njena sluškinja, koja joj pruža mač, prikazana nervoznom u isčekivanju što će se dogoditi. Ova slika je inspirirala i kasnije inačice ove priče slikara: Artemisia Gentileschia (Judita odrubljuje glavu Holofernu, 1620.) i Francisca de Goye (Judita i Holoferno, 1820).

Najčešća tematika psovanja varira od jezika do jezika. Zanimljivo je da katkad psovke gube svoja izvorna značenja sve češćom porabom (npr. u tal. cazzo i fica) te se devulgariziraju. Katkad govornici jezika riječima pridaju vulgarnije značenje kad te psovke izgovore stranci, kao primjerice kod Francuza ili Španjolaca. Neke psovke u jednom jeziku mogu biti homonimi za obične riječi bez konotacija u drugom jeziku (npr. španj. curva [kurva] zvuči kao slavenska riječ kurva za prostitutku) i obrnuto.

Vezo su narod malajsko-indonežanskog podrijetla, njih Malgaši zovu nomadima mora jer znaju ostati po nekoliko dana na moru u svojim malim pirogama u potrazi za riboma. Danas mnogi smatraju da su Vezo samo dio naroda Sakalava, s čijom poviješću su uvijek bili neposredno povezani.

U ovom sustavu svi promjeri osovine imaju jednak položaj tolerancijskog polja ""h"", bez obzira na vrstu dosjeda. Tolerancijsko polje ""h"" leži ispod nul-linije. Najveća mjera osovine je uvijek jednaka nazivnoj mjeri (dmax = di), tako da je gornje odstupanje uvijek jednako nuli (es = 0), a donje odstupanje je jednako toleranciji (ei = Td). Tolerancijsko polje, tj. položaj i kvaliteta tolerancije provrta izabire se obzirom na vrstu dosjeda kojeg se želi postići (npr. S7/h6 – čvrsti, J7/h6 – prijelazni, G7/h6 – labavi dosjed).

Aroma koromača prilično varira od vrste do vrste. Npr. divlji koromač ima gorkasti okus, a pitomi ili slatki koromač ima okus jako sličan anisu, i taj najčešće upotrebljavamo u kulinarstvu. Koromač cvjeta dugo (od srpnja do listopada), postupno s porastom stabljike. Neravnomjerno cvjetanje uvjetuje i neujednačeno sazrijevanje. Plod koromača je sastavljen od dva sjemena, sivo do žutozelene boje, duljine oko 10 mm i širine oko 4 mm. Koromač uspijeva u različitim klimatskim uvjetima. Najbolji rezultati postižu se u sunčanim i toplim predjelima. Otporan je prema niskim temperaturama. Smrzava se tek na -20 °C, ako nema snježnog pokrivača. Sjeme klija na 6 - 8 °C.