Korgõmba matõmaatiga periuud (17. aastagasaa kolmas veeränd kuni 19. aastagasaa tõnõ veeränd). Taa alost' analüütilidse geomeetriä luumisõga Descartes'i ja Fermat' puult. 17. aastagasaa lõpun tüütiväq Newton ja Leibniz vällä diferentsiaal- ja integraalrehkendüse, miä sai alossõs matõmaatilidsõlõ analüüsile.

Väikopraosti palee. Ehitet 1758. Tuu om liina kõgõ uhkõmb rokokoo stiilin hoonõq. Sääl om illos Krackeri tett fresko (""Vuurusõ võit pato üle""), viil tõisigi 18. aastagasaast perit saina- ja laemaalõ, nink piinüt sepätüüd.

14.00 Bussisõit Orava kanti pite. Bussireisil kõnõl' Lübecki Helve. Kaeti Silmäviilätet ja Tudõrna raudtiitammi ni kääpit. Käüdi Piusa koobõh, tetti piätüseq Oravil Vabahussõa samba man ja Pääväkeste küläh Asti Karli kodokotaloh. Viil käüdi Põrguhavvah.

Hiina vai Hiinamaa (hiina keelen 中國 (Zhōngguó)) om maa Hummogu-Aasian. Pääle perämäst Hiina kodosõta (mink suurõmbaq tapõlusõq lõppiq 1949. a.) tekkü Hiinan kats riiki:

Hariligult seletedäs asi vällä nii, et üteldäs, määntsehe suurõmbahe kokko (sukku) tä kuulus ja miä om tuu as'a man tõisildõ ku muil sammasuku as'ol (muud).

Mängo mano kuulusõq sakõstõ tsihiq, riigliq, hindä proovilõ pandminõ ja tõisiga läbikäümine. Mäng või pandaq proovilõ mängjide kihälidseq ja vaimsõq võimõq ja mängiq või võido pääle. Mõnõq mängoq avitasõq midägi har'otaq vai oppiq.

Täheq q ja y olõ-i võro keelen võõrtäheq. Täht q märk kakkõhellü (maq, kaeq, kalaq) ja y korgõt, i-poolist õ-hellü (sys, nyna, myyk). Vahtsõ kiräviie 2005. aastaga paranduisi perrä märgitä-i korgõt õ-d inämb y-tähega, a hariligu õ-ga.

Tan saa söögipudõr jälq ja nimelt kolmõsugudsõ limoga ehk leemega seätüs. Edimält himmitseseq, nii kui mago, ka sooliguq uma sisemädse poolõ pääl ütte vedelüst vällä, miä soolikidõ limos kutsutas. Tõisõlt juusk sapp, miä massa sisen ärqpruugituist vere jakõst valmistõdas, sapi tillist, ja kolmandalt kõtusülg kõtusülenäärmist söögipudroga soolikidõ sisen kokko. Kõtusülenäärmeq saisvaq põrna ligi. Kõik nuuq vedelüseq, miä söögipudroga kokko juuskvaq ja seätüs saavaq, tegeväq, et toidus kõlvulidsõq söögijaoq kõlvatumist tävveste lahotõdus saavaq. Kõlvulinõ toit ja kõlvadu ommaq tan erätedüq. Kõlvulidsõl toidul, miä ka toidulimos nimitedäs, om valgõ piimä sarnalinõ nägo. Soolikidõ sisen saa toidulimo ja kõlvadu jago soolikidõ liikmisõ läbi ingerdämise viisi edesi ajetus, väikeseq torokõsõq soolikidõ sisemädse poolõ pääl imeväq kõlvulidsõ toidu tuu tii pääl hindä sisse ja mitmõsugudsõq näärmeq saatvaq tedä jälq edesi suuni sisse, kon toitva limo veres muudõtas. Mis kõlvadu om ja tuus jäi, saa tutvat tiid kõrd-kõrrast ihost vällä tougatus.

Ansambli tekkü 1989. aastaga mahlakuun, ku neli latsi lauluansamblin Võrukaelad Visnapuu Mare käe all helükoolitust saanuq koolipoissi võtiq Võro liinan pilliq kätte ja naksiq kantri- ja folkstiilin muusikat tegemä. Iistvidäjäs ja põhilidsõs laululuujas om Leisi Meelis.

Iliasõ"" tegevüs toimus Trooja sõa 10. aastagal. Eepos jutustas ahhailaisi ja troojalaisi vaihõl peet tapõluisist, Achilleusõ vihast timä or'atari Briseise ärqvõtmisõ ja sõbra Patroklosõ surma peräst nink Hektori hukkasaamisõst.