El 1510 Pèire Lancefoc (mort el 1519) de Tolosa creà l'Associació Lancefoc-Cheverry-Serravère per tal de desenvolupar la indústria del pastís, que fou força important durant el període del 1515 al 1540 a la zona del Lauraguès fins a l'Albigès. Se'n feien pans (cocanhas) i tintura blava, la qual va moure un comerç força important a Tolosa i Bordèu. El 1549 fou creada la Borsa de Tolosa, representativa de la forta embranzida econòmica produïda al país durant el segle XVI: els telers de Rodès i lese monedes i orfebreria de Vilafranca, per exemple. Tanmateix, la introducció de l'índigo americà en provocaria el declivi, i a la llarga la ruïna dels nous burgesos occitans, que en serà la causa de l'endarreriment econòmic i de les nombroses revoltes que es produïren en aquest segle i el següent.

No obstant això, es va assolir construir diversos reactors subcrítics. El més avançat va ser el B-VIII, instal·lat a Haigerloch. Amb aquest podrien haver arribat a assolir la criticitat, però la seva geometria era incorrecta. El programa nuclear alemany es va fer en petits laboratoris, pel que va ser més un esforç científic aïllat que alguna cosa a escala industrial. És improbable que, a aquest ritme, haguessin assolit una bomba abans de 1950. Quan la missió ALSOS nord-americana va capturar als científics nuclears alemanys (Werner Heisenberg, Otto Hahn, etc.), van quedar detinguts a Huntingdon, sent constantment vigilats.

Qabus ibn al-Mundhir fou rei làkhmida d'al-Hira i l'Aràbia sassànida. Va succeir al seu germà Amr III ibn Hind quan aquest fou assassinat el 569. Se sap que després del 561 va dirigir diverses expedicions contra la frontera bizantina, tot i que el tractat de pau d'aquell any especificava que no s'havien de fer atacs. La lluita fou paral·lela a la del seu germà el rei Amr III, del qual va actuar aparentment com un general en cap de l'exèrcit.

Atès que aquests materials presenten un excel·lent caràcter electroactiu i mostren molt potencial en el camp de la investigació, farà que es converteixin en un tema d'estudi més atractiu en un futur proper.

Actualment l'entrada a l'interior del centre cívic es realitza a través d'una porta adovellada de mig punt rebaixat, localitzada a sota d'una tribuna de pedra en voladís que es recolza a sobre de tres pilars amb mènsules esculpides que representen uns busts masculins i femenins i unes fulles d'acant a la part superior, d'influència clàssica. Aquesta tribuna -a la qual s'obren tres grans finestrals del pis principal- es complementa amb una barana amb balustres de pedra. La resta d'aquesta façana es presenta revestida amb un arrebossat de color rosa, fruit de la darrera intervenció i que substitueix un parament que en origen disposava de nombroses obertures de cronologia dissemblant.

Per això, el certificat avalua la competència digital de la persona i no les habilitats en l’ús de productes informàtics concrets, com ara dispositius, programari, etc. També incorpora el coneixement de conceptes essencials relatius a la societat de la informació, la cultura digital i les bones pràctiques orientades a l’eficiència, l’ergonomia, el medi ambient, el respecte als drets i el treball de les altres persones.