Adsoni Juhan (sündünüq 1852 Morosuu-Tsäpsi külän Vahtsõliina kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: ""Kuiss vanal Võromaal eleti"", lk. 134):

Asotõdi vahtsõnõ, riikevaihõlidsõlt tunnistet Iiri riik, mink nimi oll' Iiri Vaba Riik (iiri keelen Saorstát Éireann, inglüse keelen Irish Free State). Riigi alaq pidi kuuluma terveq saar, a lisanõudminõ oll', õt Põh'a-Iirimaal om õigus jäiäq tahtmisõ kõrral Ütiskuningriigi osas, midä tä tekk'ki. (Põh'a-Iirimaa ku umaette ütsüs oll' luud Iirimaa valitsõmisõ säädüsega – Government of Ireland Act; 1920). Inglüse-Iiri leping ja Iiri Vaba Riigi asotaminõ olliq Iiri kodosõa põhjusõq.

Viki (vai wiki) om kogo umavaihõl linkega köüdetüid võrgolehti, midä saa egäl aol kaiaq ja esiq toimõndaq. Saat toimõndaq esiki seod artiklit, midä parhilla loet. Tuu jaos tulõ õnnõ klõpsadaq nuppi ""Toimõndaq""!

Kotonoolitusõ puudusõs arvatas, et lats putus tõisiga veidüq kokko, ei harinõq inemiisiga läbi saama. Toolõ vaiõldas vasta, et koolin om latsõl kunstlik seltskund, lats ei harinõq läbi käümä vähämbide latsi ja suuri inemiisiga.

1918. aastagal Budapestin toimunu nn. Astrarevoluts'ooni tulõmusõl sai pääministres ja ildampa edimädse Ungari vabariigi presidendis Károlyi Mihály. Károlyi käsk' Ungari sõaväel kõik sõariistaq ärq võtta, nii jäi Ungari tävvelidselt kaitsõlda.

1905. a., ku ülikuul oll' revolutsiooni peräst kinniq pant, läts' Jaan tüüle Valga Eesti Krediidiütisüste. Sääl sai täst Valga Demokraatligu Ütisüse juhataja kah. Ku karistussalklasõq Valga pääle lätsiq, pidi tä säält pagõma. Jaan sõit' Pariisi, kon tävvend' hinnäst Sorbonne'i Ülikoolin matõmaatiga alal. 1906. a. tull' tä lühkeses aos Talliina, kon kirot' lehtile juttõ. 1907. a. tull' Jaan tagasi Tartohe, ast' vahtsõst ülikuuli ja lõpõt' tuu lühkese aoga. 1917. aastaganiq pidäsi Sarvõ Jaan oppaja amõtit, edimält Põltsamaal Eesti Aleksandrikooli põllotüükursuisil, sõs Vitebski Kubõrmangon Veliži naisi erägümnaasiumin nink 1909. aastagast pääle Eesti Nuursuu Kasvatusõ Seldsi Tütärlatsi Erägümnaasiumin, ollõn samal aol mõnõ aastaga oppaja Raamoti Mari koolin Sahkapuul.

d) mitmusõ 1. ja 2. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon. Ollõvaig: teemi(q), näemi(q), võtami(q), kirotami(q); tiiti(q), näeti(q), võtati(q), kirotati(q); (ti) tiide(q), näede(q), võtadõ(q), kirotadõ(q); Minnevaig: teimi(q), näimi(q), võtimi(q), kirotimi(q); teiti(q), näiti(q), võtiti(q), kirotiti(q); (ti) tei(q), näi(q), võti(q), kirodi(q);

Jõul"" om ansambli Ummamuudu neläs albom, miä sisaldas 10 laulu, noist üts (""Oodid, oodid, vellekene"") om lõunaeestikeeline rahvalaul. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Umamuudu Ltd.

Piitre I (vinne keelen Пётр I Алексеевич, Пётр I vai Пётр Великий, 1672–1725) oll' Vinne tsaar 1682–1721 ja Vinne Keisririigi keisri 1721–1725.