Guotā īr subkoltūra. Anā prėklausontīs žmuonis tonkiausē tor tuokias bendras savībes: apsėried tėktās joudās (čiesās da so balta, fėjuoletėnė) apriedās, domės meno, koltūra, fėluosuopėjė, mėstėka, miegst tomsa, dalīkos, katrėi sosėjė so smertėm, tonkē būn mėzantruopā. Guotu puolitėnės, vieru puovīzas gal būt nuognē vairės. Diel sava ėšruodas ė paėnkėma i smerti guotā tonkē palaikuomė satnėstās, ale tėktās nuogē maža dalės guotėkas īr sosėjos so satanėzmo.

Miests īr ikorts dar prīš Krėstaus gėmėma. Dėdliausės senuobės valstībės - Ruomas imperėjės - suostėnė bova būtėnt Ruoma ė dabā miestė da tebie ėšlėkė senuobės čiesos mėnontiu pastatū.

Scanwind - Nuorvegėjuos kuompanėjė, katra kor, ėšdėrb ė poardoud ėš viejė energėjuos alektra ėšdėrbontios malūnos. Tor dėrbīklas Nuorvegėjuo ė Švedėjuo. Ėkorta 1999 metās.

Prasėded pėitrītiūsp nug Kuliū, tek šiaurės vakarū posie par Žemaitiu aukštoma, Kuliū mede. So Mėnėjė sotek Kartenuo. Opės slienīs 20 m platoma ėr aple 30 m gėloma. Vaguos dėdliausis platoms 8–10 m, gėloms 0,4-2 m.

Kvīnā ī nug sena žėnuoms jiedė pagards. Anū ded kap kep jouda douna, bondielius, ded i sūri. Kvīnus žmuonis gera kap suop pėlvs, būn bluogs virškėnėms, traida. Kvīnėnė ė šep gardos gierals ī. Ėš kvīnėniu stagarū dėrb šluotalės.

Potpalakė, da buorožė, Dieva karvītė (luotīnėškā: Coccinellidae, onglėškā: Ladybirds, vuokīškā: Marienkäfer, pranc. Coccinellidés, Coccinelles, Bêtes à bon Dieu, Vaches à Dieu) ī vombuolė (Coleoptera).

Rītū Timuors īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, Timuora saluos rītėnė dalī. Robežioujas so Indonėzėjė. Rītū Timuors palėka liuosos tėktās 2002 metās kūmet ėškuovuoja liuosoma nū Indonezėjės.

Lietova 1992 metās debiutava Olimpinies žaidīnies ė laimiejė bronzas medalius. Ož Lietov žaidė geriausė šalies žaidiejā. Komanda bova baisē draugėška ė susižaidus'. Toukart rinktėnes žaidiejā bova vadėnamė dėdles patrijuotās.

Stėrbėškė (lietovėškā (b.k.): Stirbiškė) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 8 km i pėitvakariū šmuota nū Kviedarnas miestalė.

Ergins Atamans (Ergin Ataman, gėmė 1966 m. sausė 7 dėina Stambulė) - Turkėjes krepšėne treneris. Prait sezuona dėrba su Stambul ""Ulker"" komanda. Kėt sezuon trenirous kėt komand, nes ""Ulker"" bankrotava. Atamans garsie sava emocingomo ė pasisakīmās.

Augals 30-100 cm augoma ī, dvėmetis aba daugiametis. Šaknės paėlga ī. Lapā 2-3 sīkius plonksniškā soskaldīti. Žėidā mizerni, sogolė̄ i tuokius skietius. Žīdia nug gegožė lėg lėipas. Kap nožīdia, kvīns sonuokėn tuokės ėšėlgas, rodas, gardē kvepantės sieklas.

Šešopė (rosėškā: Шешупе, lėnkėškā: Szeszupa) īr opės Lėnkėjuo, Lietovuo (Suvalkėjuo) ė Rosėjuo (Karaliaučiaus kraštė). Prasėded Lėnkėjuo, Baltėjės aukštomuosė, paskum tek i šiaurė par Suvalkėjės līgumas, ož Marėjampuolės pasok ont vakarū šmuota, a paskum ont šiaurės vakarū ė padėrb Lietovuos–Rosėjės robežio. Žemopī tek čīstā par Rosėjė ė ītek i Nemona anam ėš kairė šmuota netuol nu Ragainės.