България отстъпва на Румъния областта на север и изток от линията Тутракан—Екрене, включително двете селища (чл. II). София признава за сръбски териториите на запад от вододела на Вардар и Струма заедно с горното поречие на Струмешница (чл. III). Българо-гръцката граница е прокарана по билото на Беласица на изток до устието на Места (чл. V). Така в пределите на Гърция влизат редица градове и области, завзети от българите през войната с Османската империя – Кукуш, Сяр, Драма и Кавала.

Семейството има много приятели сред българската интелигенция – художниците Борис Ангелушев, Златю Бояджиев, Дечко Узунов, журналистът Ненчо Хранов, писателите Георги Марков и Радой Ралин, скулпторът Марко Марков, генерал Иван Винаров, главният архитект на София Борис Марков са чести гости и участници в среднощните дискусии, които се водят на различни злободневни теми у тях.

5 Астрея е голям астероид в основния пояс. Повърхността му има силна отразителна способност и съставът ѝ най-вероятно е смес от никел и желязо примесени с магнезиеви и железни силикати.

Стартира на 10 ноември 2008 г., като излъчва 24 часа в денонощието. Излъчва програмата си по кабел и сателит. Сайтът на телевизията предлага рецептите от повечето предавания, както и програма, а също и форум. Каналът преустановява излъчване на 1 ноември 2016 г.

Пандо Войнов се представя като лоялен комунист и дисциплиниран военен, предан на Гръцката комунистическа партия. Чужд е на домогванията на ЮКП и нейния агресивен проюгославски македонизъм. Последните десетилетия от живота си прекарва в България, но остава повече обвързан с гръцката национална общност.

Когато през 1960 г. е назначен за директор на Научноизследователски институт по електротехническа промишленост – това е все още една нова организация, която тепърва има да показва истинския си потенциал. Най-сложната задача на Белопитов е да обори мнението, че „научните институти не произвеждат нищо“. Той използва цялото си красноречие и способност да убеждава и Институтът по електропромишленост се обзавежда с една от най-впечатляващите за времето си сграда в Горни Лозенец, София, където на разположение на „работниците на ума“ са модерни лаборатории, производствени корпуси, които да позволяват затваряне на цялостния процес на изобретяване, създаване и тестване. Поставената база позволява Институтът да се развие като ефективна организация с отлична продукция, многократно награждавана с Димитровска награда.

Потребността от плавбази става особен остра в началото на 1930-те години, когато подводните сили на съветските ВМС растат с ударни темпове, същевременно без да се променя съществено обслужващата инфраструктура.