Meryascoveena (angleško: Hogsmeade) je izmišljena lokacija v knjigah in filmih o Harryju Poterju, ki jo je ustvarila pisateljica J. K. Rowling. Je edina vas v Veliki Britaniji, v kateri živijo le čarovniki. Učenci Bradavičarke od tretjega letnika naprej lahko vas vsakih nekaj mesecev obiščejo, za to pa potrebujejo dovoljenje staršev. Harry v 3. letniku ni mogel hoditi v Meryascoveeno, saj mu njegov stric, Vernon Dursley, ni hotel podpisati dovolilnice, zato je v Meryascoveeno hodil pod plaščem nevidnosti. Po 3. letniku pa mu je dovolilnico podpisal njegov boter Sirius Black in tako je lahko brez skrbi hodil tja.

V našem koledarju z izborom svetniških imen, udomačenih med Slovenci in njihovimi godovnimi dnevi po novem bogoslužnem koledarju je ime Hilarij zapisano 3 krat. Pregled godovnih dni v katerih poleg Hilarija godujejo še Radovan in osebe katerih imena nastopajo kot različice navedenih imen.

Leta 1937 se je pridružil KPJ in bil posledično večkrat zaprt zaradi revolucionarnega delovanja. Med vojno je bil politični komisar več enot.

»Svojska je zbirka prekmurskih novel Ljudje iz Olšnice, s katerimi Frank Bukvič začenja nov motiv v slovenski književnosti: usodo prekmurskih Židov med drugo svetovno vojno. Pomembna je tudi po pristno epični obdelavi, kot je redka med nami. Z njo je pretrgal 25-letni molk po izdanju svoje prve knjige, romana Brezdomci (500 strani), tiskane 1. 1948 v Gradcu.« (Tine Debeljak)

Janez Dular, Halštatska keramika v Sloveniji = Die Grabkeramik der älteren Eisenzeit in Slowenien : prispevek k proučevanju halštatske grobne keramike in lončarstva na Dolenjskem. Dela 1. razreda SAZU 23, Ljubljana 1982 (COBISS)

Vključen je tudi v Prilogo II Direktive o habitatih EU (92/43/EEC); na osnovi prisotnosti drobnovratnika je v Sloveniji vzpostavljenih 15 varovanih območij (pSCI), ki vsebujejo večino znanih lokalitet.

Po razpadu Rašiške čete se je znašla v skupini ranjenih in bolnih, ki jo je vodil Maks Pečar. Ko so skupino 29. septembra v Selu pri Vodicah obkolili Nemci, je ta padel, njo pa so zajeli. Odpeljali so jo v Begunje in jo mučili, a jim ni izdala ničesar uporabnega. Ker so partizani sredi oktobra v Lancovem pri Radovljici požgali veliko žago, so Nemci sestavili skupino talcev, med katerimi je bila tudi Rezka Dragar, in jih 16. oktobra v tem kraju postrelili.