Liaudies onėversėtetā pradietė steigtė XIX o. Pėrmuojė liaudies onėversėteta 1844 m. Ruodėnga kaimė Danėjuo ėkūrė danu rašītuos, pedaguogs, ėstuorėks Nėkuolajos Frederiks Severins Grundtvigs. 1864 m. liaudies onėversėtetu ėkorta Nuorvegėjuo, 1868 m. - Švedėjuo.

Šv. Ontana Paduvietė bažninčė - baruokėnė-klasėcėstėnė Telšiū vīskopėjės katedra, pastatīta 1761-1791 metās (dabartėnis buokšts bėngts 1821 m.). Pri anuos īr ėr Telšiū dekanats. Vėinintelė Lietovuo bažninčė, torontė dvėukštė altuorio. Katedra pastatīta ont aukštiausės Telšiū Insolas kalna. Gerā matuos miesta panuoramuo. Pri anuos stuov bovės bernardėnu vėinoulīns (dabartėnė semėnarėjė (ikorta vīskopa V. Borisevičiaus 1927 m.)) ė vīskopū rūmā (pastatītė 1929 m., palē žīmaus tuo meta arkėtekta V. Dobeneckė briežėnius). Īr šalėp ėšlėkės pastats, katramė seniau bova pėrmuojė Telšiū muokīkla (statīta 1798 m.). Švėntuorio so Katedras aikšyė jung vartā, šaukamė Garbies vartās. Vėsa šėta pastatū kuompleksa žmuonis miegst vadintė ""Žemaitėjės Vatėkano"".

Senuobie ruopės liuob būs vėins svarbiausiū šitū kraštū jiediu. Anas jies žalės, vėrtas, keptas, ėš ruopiu taisa ruopiu zopė (ruopīnė). Jiedėmou tink jauni aba sausinti ruopiu lapā, anėi ēn ė kap šierals.

ULEB Eurolīga atsėrad 2000-2001 metū sezuonė, pu FIBA-Europe skėlėm. Seneu Eurolīga vadėnuos FIBA Eurolīga. Išpradžiū Eurolīga turiej konkurėn FIBA-Europe rėngt Suprolīg, bet pu metū anuos neblėk, i Eurolīga įsitvėrtėn kap stėpreus Europas līga.

1974 m. A. Bumblauskas bėngė Telšiū Žemaitės vėdorėnė muokīkla, 1974-1979 m. stodėjava Vėlniaus universitetė istuorėjė, vuo nug 1979 m. pradiejė diestītė tuo Universiteta istuorėjes fakultetė. 1987 m. apgīnė daktara disertacėjė tema ""Refuormacėjes genezė LDK"". 1998 m. Lietovuos Naciuonalėnės koltūras ė premėjės laureats. 1999 m. S. Daukanta literatūrėnės premėjės laureats. Lėnkėjės Respoblėkas uordėna ""Ož ožslūgas Lėnkėjės respoblėkā"" Riterė ė karėninkā krīžiu kavalierios. 2001 m. apduovėniouts Lėnkėjės ė Lietuvuos parlamėntėnės asambliejės premėjė.

Kaulažuolė daugiametė ī, anuos lapā ė stombrē šiorkštē plaukouti, stombē būn, šaknis stuoras. Ožaug lėg 1,3 m aukštoma. Žėidā vėjuoletėnē, žīdia nug gegožė lėgo spalė.

Vidoklės Gelžkėlė Stuotis (lietovėškā (b.k.): Viduklės Geležinkelio Stotis) īr gīvenvėitė Raseiniu rajuonė, šalep Vidoklės miestalė, pri Žemaitiu plento ė gelžkėlė Radvėlėškis-Suovietsks.

Pasėbėngos XIII omžė baltu kuovuoms so vuokītēs, dabartėnė Latvėjės terėtuorėjė pateka terp pėnkiū feodalėniu valstībieliu, katruos sodarė Livuonėjes kuonfederacėjė (da bova vadėnama Livuonėjės uordėno). 1561 metās Latvėjės Vėdžemė ė Latgala bova prijongtas pri LDK, vuo Koršos, Žemgala ė Siela bova sojongtė i Korša konėgākštīstė. Nu 1569 m. tapa Abījū Tautū Respoblėkas vasalė. 1629 metās Vėdžemė ė Rīga atėteka Švedėjē, vuo 1721 metās - Rosėjē. 1772 metās pri Rosėjės imperėjės bova prijongta Latgala, vuo 1795 metās Korša konėgākštīstė.