Jo Hiina vanon säädüisin om selgide kur'atöie iist käüki last surmanuhklust. 18. aastagasaal inne Jeesust saadõti Babüloonian kuning Hammurabi Koodi perrä surma 25 mitmõsugumadsõ kur'atüü iist, üts naist oll' mõrdsugatüü. Edimäne aoluu perrä tõõstust löüdnüq hukkaminõ oll' 16. aastagasaal inne Jeesust Vanan-Egüptüsen, kon ütele mehele panti nõidmist süüs ja trahvis pidi tä hinnäst maaha lüümä.

Lõunõnaba vai lõunõpoolus om punkt lõunõpuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ lõunõpoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Antarktiga maisõmaad, õkva põh'anaba vastan.

Blairi Eric Arthur sündü 25. piimäkuu pääväl 1903 Indiahn Bihari provindsihn. Tä sai koolitusõ Etoni kollõdsihn (Eton College). Aastagast 1935 nakas’ Blairi Eric Arthur tarvitama kiränigunimme Orwelli George, mink võtt’ jyy perrä East Angliahn.

Lõunõeesti kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil vai kiili (ja murdidõ) rühm. Lõunõeesti keele lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti, ingerikar'ala, kar'ala, liivi, vad'a ja vepsä kiil. Lõunõeesti keeleq ommaq võro, mulgi, tarto ja seto kiil. Naid kiili või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis.

Malaaria vai halltõbi om külgenakkaja tõbi, midä tekütäs protist Plasmodium. Tedä om pall'o lämmin maiõn, nii Ameerikan, Aasian ku Afrikan. Ega aastak põdõ halltõpõ 350–500 miljonit inemist nink tuu kätte koolõs 1-3 miljonit inemist (päämädselt Afrikan).

Riia liina asot' aastagal 1201 piiskop Albert von Buxhoeveden. Aastagast 1282 om Riia olnuq Hansaliidon, liin om olnuq rikas kaubaliin ja taad om juhtnuq Riia raat.

Borsod-Abaúj-Zemplén om luudusõ poolõst Ungari üts kõgõ mitmõkülgsemb piirkund. Maakunna põh'aosa om mägine (sääl ommaq Ungari üteq korgõmbaq mäeq ja süvembäq koobaq), a lõunõjago tasanõ. Keskmäne õholämmüs om sääl madalamb ku muial Ungarin. Miskolctapolcan om mõõdõt Ungari külmärekord: −35 °C.

Süä kisk"" om ansambli Lõkõriq edimäne albom, miä sisaldas 19 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Võro Selts VKKF ja Kauksi Ülle Mänedsment.

19. aastagasada läts' vabahusvõigõlusõ ja modernisiirmise tähe all. 1848. a. naas' Budapestist pääle ungarlaisi mäss Habsburgõ võimo vasta. Aastak ildampa suruti tuu maaha.

Hoimastihädäga vangõlõ om tett 8-kotussõlinõ sõltuvusrehabilitatsiooniosakund. Sääl viiäs läbi kimmäst opikavva, mis avitas näil uma sõltuvusõga toimõ tullaq ja taast vallalõ saiaq.

Osmannõ riik vai Osmannõ impeerium vai Ottomani impeerium oll' riik, midä timä aol kutsuti Türgü impeeriumis. Osmannõ riigi sünnüaos loetas 1299. aastakka, ku Osman I kuulut' hindä Seldžuki impeeriumi valitsõjas. Hiilgõaol võtt' riik hindä ala suurõ jao Lõunõhummogu-Õuruupast, Lähküst-Hummogumaast nink Põh'a-Afrikast, küündüden Gibraltari väinäst Kaspia mere ja Pärsiä lahõni. Osmannõ riik sai otsa 1923. aastagal, ku kuulutõdi vällä Türgü Vabariik.

Hiina keele all mõtõldas inämbüisi ammõtlist kiilt, midä Hiina Rahvavabariigin nimitedäs putonghua. Tegeligult sais hiina kiil kuun suurõst hulgast keelist ja murdist, miä ommaq tõõnõtõõsõst nii pall'o tõistõ, et ütitsest hiina keelest kõnõldas õnnõ ütidse kiräkeele ja ütitside kultuuritraditsiuunõ peräst.