Edimädse liina Budapesti kotussõ pääle ehitiväq keldiq inne miiq aoarvamisõ alostus. Ildampa vallutiq tuu ruumlasõq. Rooma liinast - Aquincumist - sai 106. aastagal m.a.p. Alamb-Pannoonia kõgõ tähtsämb liin. Tollõn kandsin ehitiq rooma sõaväeläseq tiiq, amfitiatriq, tsukõluspaigaq ja majaq, kon kütmine käve põrmandu alt.

Aastagidõ joosul om metalmuusiga ütsiotsõ arõnuq ja laembas lännüq ni seo ilma aigo nimetedäs metalis väega mitmõviisiliidsi alambstiile, miä võivaq üts'tõõsõst peris tõistsugudsõq ollaq. Alambsanrõ om pall'o ja ansambliq sagõhe mülläväq naid umavaihõl kokko.

Ameeriga vai Ameerik om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Põh'a-Ameeriga ja Lõuna-Ameeriga maisõmaaq ja saarõq, miä ommaq näide ümbre.

Bolivari Simon (Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios, 1783–1830) oll' Ladina-Ameeriga revoluts'ooni juht ja nelä riigi riigipää.

Ku sõna põhimuud om tugõvan astmõn ja nt umakäänüs nõrgan, sis nimitedäs astmõvaeldust nõrgõmbasminejäs, a ku om vastapiten, om astmõvaeldus tugõvambasminejä:

Jakapäiv vai iljapäiv om vana kalendri 2. põimukuu (mädäkuu, lõikuskuu) pääväl (vahtsõ kalendri perrä 20. hainakuu pääväl), kolq täüt nädälit päält piitrepäivä ja viis üüdpäivä inne annõpäivä.

Diogenes Sinopest (kreeka keelen Διογένης ὁ Σινωπεύς, u. 412 i.m.a. – 323 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf küünikide kuulkunnast. Timä elo ütsikas'aq ommaq miiqni joudnuvaq anõkdootõ kujol, midä esiqeränis või löüdäq Laertiosõ Diogenese raamadust ""Tähtside filosuufõ eloq ja arvamisõq"".

Ilmatiidüs vai meteoroloogia om tiidüs, miä uur õhkkunda (atmosfääri), tuu ehitüst ja tallitõlõmist. Ilmatiidüst loetas geofüüsiga allharos ni päält õhkkunnafüüsiga, -keemiä ja -dünaamiga uur taa ka õhu ja maapinna (maisõmaa vai mere pinna) hindävaihõlist mõjjo. Ilmatiidüse pääülesannõq om ilma seletämine ja ettearvaminõ, minkas taad tiidüst ka inämbüisi kitsambalt peetäs.

Harglõ külä om Harglõ oja veeren ja arvada, et tä om saanuq uma nime uja perrä. Arvada, et uja nimi tähendäs tuud, et tegemist om suurõmba jõõ (Mustajõõ) harojõõga.

Mulgi kiil om lõunaeesti kiili hulka käüvä Eesti põline piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil. Tõisi arvamiisi perrä om mulgi kiil lõunaeesti keele vai eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Mulgi murrõq.

Nimi Verrev Rist, midä sakõstõ pruugutas, om veitse essütäv. Tegeligult olõ-iq sääntse nimega organisats'ooni olõman. Liikmisõ ala kuulusõq mitmõq organisats'ooniq, miä juriidilidsõlt ommaq ütsütest sõltumatuq, a minkil ommaq ütidseq põhimõttõq, tsihiq, sümboliq, statuudiq ja juhtorganiq. Liikmisõ ala kuulussõq sääntseq organisats'ooniq.

Hallopi Piitre (sündünüq 1872 Toodsi külän Rõugõ kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: ""Kuiss vanal Võromaal eleti"", lk. 133):

Schulinusõ Carl Friedrich (Carl Friedrich Schulinus) (sündü 14. rehekuu pääväl 1794, kuuli 1870) oll' Kodijärve mõisa umanik Tartomaal Kamja kihlkunnan. 1853. aastagast pääle elli Tarton.