Kuning Mátyás kuuli nii, et täl es olõq säädüsliidsi poigõ. Vahtsõs kuningas sai ungari aristokraatõ toel poolakas Vladislaus II (ungariperätse nimega Ulászló) kiä valits' 1490–1516. Arvada, et aristokraadiq tahiq tedä tuuperäst, et Vladislausõl oll' veidüq mõjjo aristokraatõ üle. Ungari tähtsüs võrrõldõn tõisi riikega kahasi, poliitilinõ stabiilsus kattõ ja ütiskunna arõng jäi pidämä. Aastal 1514, ku Vladislaus II oll' joba vana ja nõrk, oll' Ungarin suur talorahva mäss, midä juhtõ Dózsa György. Tuu suruti aadlimiihi puult, kedä juhtõ Szapolyai János, julmalt maaha. Sääntsen segädüsen oll' türkläisil lihtsämp Ungarilõ kallalõ tullaq. Aastagal 1521 langõsi türkläisi kätte Nándorfehérvár (Belgradi ungariperäne nimi), Ungari kõgõ tugõvamb kants lõunõn. Protõstantismi tulõk lei suhtit riigi sisen viilgi inämp segi.

Riigivõimu suhtumist om mitmasugust. Näütüses USA-n, Suurbritannian, Vahtsõl Meremaal lubatas. Mõnõl puul andas luba küländ lihtsält, mõnõl puul piät olõma täüdedüq mitmasugumadsõq koolitajidõ ja kõrraldusõ tingimüseq.

Mumbai (innembide Bombay) om India osariigi Maharashtra pääliin ja India rahanduspääliin. Uma 13-mill'onalidsõ elänike arvoga om tä India kõgõ suurõmb liin ja maailma suurusõ poolõst tõnõ liin.

Saatserinna nulga küläq ommaq: Perdagu, Tsütski, Lädinä, Patvinna, Pitsinä, Tupina, Vedernika, Litvinna, Saabolda, Kundrusõ, Voronka, Kotelnika, Suränkä, Samarinna. Rääptsüvät arvati vanastõ kah Saatserinna nulka.

Oksanen om toimõndanuq ka mitmin lehin ja kirotanuq ütiskunnast ja poliitikast. Aokiränikkõ Hietaneni Leenat ja Bäckmani Johanit, kiä ommaq ütlenüq, et Eesti läts' Nõvvokogo Liito esiq umast tahtmisõst, om Oksanen võrrõlnuq holokausti eitäjidegaq.

Piim om valgõ vedelüs, midä andvaq imädseq imetäjäq. Tuu om imetäjide poigõ päämäne süük, inne ku nääq opvaq muud süüki süümä. Miiq maal mõtõldas piimä all innekõkkõ lehmäpiimä. Tuud juvvas nink tuust tetäs kohopiimä, sõira, juusto, iätüst ja muid söögiasjo.

Viiga ristmine om sakrament pattõ maahamõskmisõs et vaim saasiq vahtsõmbas minnäq. Ristmine tulõ läbi viiäq luuduslidsõn elävän viin, näütüses jõõn, meren vai lätten.

Kaika suvõülikuul 1996 Viitinän peeti 2.-4. põimukuu pääväl Rõugõ kihlkunnan Viitinä kooli man. Viitinän oll' pääteemäs kirändüs. Kõnõldi Asti (Rumori) Karlist, Jaigi Juhanist, Kauksi Üllest ni ka mõisaprovvast von Krüdenerist. Vanõmuisõ tiatri mänge Kauksi Ülle ja Kivisildnigu Sveni tükkü ""Tandsja pühälik"".

Raamat oll' Opadu Eesti Seldsi plaanit ja välläant nink trüküt Laakmanni H. man Tarton. Raamatun ommaq sisen aabidsa, lugõmigu ja katõkismusõ jago, juhatus arvõ lugõmisõs nink kiränäütüseq kirotama opmisõs. Üle pikä ao joud' rahvakuuli raamat, kon pääle aabidsa katõkismusõ tekste oll' latsiperätsit luulõtuisi-jutukõisi elost hindäst.

Tampere Herbert tähend’ 1936. aastal timält üles 100 luguhust. Pulsti August võtsõ timält üles 5.-6. lehekuu pääväl 1937. aastal pääliinan 14 luguhust: