Akihito (jap. 明仁) (gėmės 1933 m. groudė 23 d.) – dabartėnis (125-asės) Japuonėjės imperatourios, valdontės nu 1989 m. Vākīstės vards – Cugunomija. Japuonėjuo vadėnams tėisiuog kāp „valdantīsės imperatuorios“ (jap. 今上天皇 kinjō tennō), kadongė tėkros vards nie tarams. Tievs – Imperatuorios Šiova. Devėzos – 平成 Heisei. Tas devėzos pu smertėis taps ofėcēlio imperatuoriaus vardo.

Gėmė Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, Kalnėškiu suoduo, ējė Varpotienu pagrėndėnėn muokīkluō, 1960 m. bengė Šaukienu vėdorėnė muokīkla. Pū ton ons muokies Žemės ūkė akademėjuo Kaunė, 1965 m. palėka agruonomo. Diestė pėliuosopėjė ė vuokītiū kalba LŽŪA, dėrba medenėnko, krūvuo so geuoluogās Šešouliūs, Baškėrėjuo, Kalnū Altajou, Biržu gėriuo. Pradiejė rašītė aple gomta žornalō „Nemons“. Paskum 10 metu pradėrba „Kuomjaunėma tėisuo“, kor bova atsakings ož gamtuosaugas skėrsni, tēpuogi „Valstėitiu laikraštė“ radakcėjuo, „Muoksleivi“.

Žīdia pastarnuoks nug lėipas lėg siejės pabonguos. Aug pakelies, pagriuoviūs, pīlėmu šlātūs, pėivūs, patuoriūs, tīrūs, augėnams daržūs. Anam tink prīmuolė dėrvas, katras apstingas azuoto.

Ī toberkoliuozės lėguonėnė ė sanatuorėjė, palėkė̄ dvara būdinkā ė parks, dėrb pradėnė muokīkla, bėbliuoteka, paštos (LT-86011). Stuov Kalvinkalnis.

Mėigėnā (lietovėškā (b.k.): Miegėnai) - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 341 prietelē. Dėrb ŽŪB ""Nemunas"", īr pagrėndėnė muokīkla.

Onglu kalba (English) - germanu kalbū gropės kalba. Vartuojama JK, JAV, Australėjuo, Naujuojo Zėlandėjuo, dalėnā Airėjuo, Kanaduo, Pėitū Afrėkas Respoblėkuo, Indėjuo. Ana tēpuogė īr vėina ėš oficēliū JTO kalbū.

Jongtėnie Karalīstie prasidiejė šiolaikėnes mozėkas era, kator pradiejė gropė „The Beatles“. Vėliau daug puopoliaroma sosėlaukė gropės „Queen“, „Rolling Stones“ ė daug kėtū.

Steve Wozniak - īr JAV kuompioteriu mokslėninks, ėšradies ė verslėninks. Ons liōb dėrbt krūvuo so Steve Jobs Apple kuorpuoracėjuo. Ons īr vēns pėrmū asmenėniū kuompioteriu pradėninkū ė vīstėtuoju.

Anatolėjos Maksiuta (okr. Анатолій Аркадійович Максюта) (g. 1963 m. bėrželė 15 d. - Okraėnas akanuomėsts, nū 2012 m. balondė 5 d. lėgė 2014 m. spalė 16 d. bova Okraėnas akanuomėkas vīstėma ė prekības mėnėstrs.

Sausīs da amals, amars, lėpčios, sausis (luotīnėškā: Aphidoidea, onglėškā: Aphids, vuokīškā: Blattläuse) īr nuognē mizernė vabzdē, prėgolōs līgēsparniu (Sternorrhyncha) būriō.

Apsimetėnietė ėlga čiesa nepavīkst: onkstiau a vieliau apsimetielis atpažīstams ėr pasmerkams. Apsimetelē vaizdoun, ka „bėja tavi īžeistė, nuliūdėntė, sukeltė tavėi rūpiesniu“, sakīdava L. Tolstuojus.

Mažiausė pėrmėnē skaitlē: 2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29, 31, 37, 41, 43, 47, 53, 59, 61, 67, 71, 73, 79, 83, 89, 97, 101, 103, 107, 109 …

Kuomonėkacėjės - na tik infuormacėjės keitimuos procēsos. Kuomonėkacėjės procesā daugumuo atvejū susided ėš trijū sėntatėškū taisīkliū: sėntatėškōmā, pragmtėškōmā, semantėškōmā.

1988 metās ėšrenkams Lietovuos komunistu partėjes Cėntra Komiteta pėrmuojo sekretuorio. Anuo kandidatūra palaike „Sājūdis“, Brazauskiou vadovaujint Lietovuos kuomonėstu partėjė atsiskīrė nu TSRS kuomonėstu partėjės.