Hulga (päämidselt külh arvohulga) mõistõt tarvitõdi joba innembki, a teooria luudi 19. aastagasaa lõpun Cantori Georgi töiega. 20. aastagasaal luudi aksiomaatilinõ hulgateooria, miä om sjooilmaaigsõ matõmaatiga alossõs.

1949. aastagast om riigi ammõtlinõ nimi Bundesrepublik Deutschland, võro keelen S'aksamaa Liitvabariik (kooniq 1983. a S'aksa Föderatiivnõ Vabariik).

(koos Johanna Laaksoga) Oekeeta asijoo. Commentationes Fenno-Ugricae in honorem Seppo Suhonen sexagenarii. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura 1998 (Mémoires de la Société Finno-Ougrienne 228).

Parimad lood 1970-1976"" om vannu rahvalaulõ ümbresäädjä jats-ansambli ""Collage"" katsik-lasõrtsõõr, mink pääl säädeq neläst Võromaa eri kihlkundõst kogut (ja ütest seto) rahvalaulõst. Albom om ilmunuq 2002 aastagal, välläandja hyper.records.

Haanin kõnõlda-as õnnõ Haanimaast, a ka laembist ja kavvõmbist as'ost. Juttu jakku Teppo lõõdsast, savvusannast ja küläliisimajandusõst laulu ja sõna väeni ni seto soots'kaammõtist ja liivi keele saisost süäüüsitside havvatagotsidõ juttõ mano vällä.

Minarett, 17. aastagasada. Tuu om kõgõ põh'apoolitsõmb türgü minarett Õuruupan, üts kolmõst türgü minaretist, miä Ungarihe perrä ommaq jäänüq. Tä om 40 miitret korgõ ja sinnäq saa suvõl üles ronniq, et keskliina kaiaq.

Sojakastõq (hiina keelen jiàng yóu, 醬油; jaapani keelen shōyu, 醤油; korea keelen ganjang, 간장) om tummõ soolanõ maitsõkastõq, Aasia köögi väega tähtsä osa.

Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard 1925. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine.

Mustaljõõl om pikkust 84 km. Jõgikunna suuurus om 1820 km³, minkast Eestin om 994 km³. Tä juusk lajan ürgoron, mink veeren om puisniitõ nink liivakivimüüre.

Oetteli Carl (Carl Oettel, 1808 - 1884) oll' Tarto kreiskooliinspektri. Tä oll' S'aksi riigi kodanik, timä naanõ oll' perit Prantsusõ-Sveidsist Vevey liinakõsõst Lausanne'i ligidält. Timä edimäidsil Tarto-aastagil oll' timä kodotsõs keeles viil prantsusõ kiil.

Adsoni Artur (Artur Adson, 1889-1977) oll' Sännäst perit luulõtaja, näütekiränik, tiatrikiränik ja memuarist. Taan, et timäst luulõtaja sai, mänge rolli tutvassaaminõ Underi Mariega (1913), kink seldsilises ja truus saatjas jäi Adson uma elo viimätside päivini. Väega tähtsä oll' ka ütteastminõ Siuru kirändüsrühmäga (1917).

Albert om lõpõtanu Tarto Kunstikooli 1988. aastagal. Tarto Ülikooli maaliosakunna lõpõt' tä 1996. aastagal. 1988. aastagast pääle om tä Kursi kuulkunnan, 1995. aastagast Tarto Kunstnikkõ Liidon. Albert eläs Tarton. Tä om tennüq inämbält jaolt suuri maalõ, kon pääl ommaq ulmõmaastiguq. Timä töie teemäq ommaq elost hindäst ja inemiseq timä maalõ pääl ommaq peris inemiseq Alberti hindä ümbrelt. Gulgi maalõn om väega häste ärq tuntav käekiri. Sääl ommaq ulmõlidsõq olõndiq umast maailmast. Maalõ pinnaq ommaq paksustõ ärq täüdedüq. Umas inspiratsioonis pidä Albert Gulk elektroonilist muusikat. Tuu muusigaga võrdõlõs tä ka ummi töid. Tä om kujondanu mitmit etendüisi ja raamatit, näütüses Vilepi Heiki „Mind oli kaks“.