Фридрихов напад на Саксонију у августу 1756. године започео је Седмогодишњи рат. Марија Терезија је планирала да у рату поврати изгубљену територију Шлеске. Марија Терезија је ушла у савез с Француском и Русијом, а команду над својом војском препустила је Максимилијану Брауну. Након једне непресудне битке 1756. године заменила га је својим девером и зетом (братом свога мужа и удовцем своје сестре), лотариншким принцом Карлом Александром. Следећа битка је представљала велику побједу Аустрије.

Радио је на телевизији у информативном и културном програму у емисији „У крупном плану” (од 1977 до 1980). У „Београдској хроници”, петком, коју је урђивао Бранислав Вукашиновић, водио је рубрику „Из атељеа београдских сликара”. Тим поводом снимио је 26 кратких документарних филмова, од којих је 21 био награђен. По завршетку серијала у павиљону „Цвијета Зузорић” отворена је изложба уметника о којима је Мића снимио филмове, а спонзор тог догађаја била је Телевизија Београд. Изложбу је посетило рекордних 100.000 посетилаца, а о Радовану Трнавцу Мићи су медији објавили реортаже у суперлативу.

Писао је веома много, углавном догматске и полемичке радове. Поред тога огледао се у химнографији, хомилетици и хагиографији. Познат је његов енкомион Григорију Палами који има свој значај и као историјски извор.

2011. ГОДИНА XXXXVII Сусрети Јоаким Вујић у Пироту – представа Лизистрата: Глумачка награда у представи: Тања Јовановић; Специјална награда за изузетан колективни глумачки израз: Народном позоришту Ужице. Културно просветна заједница Србије доделила је ЗОРАНУ СТАМАТОВИЋУ ЗЛАТНУ ЗНАЧКУ за несебичан, предан и дуготрајан рад и стваралачки допринос у ширењу културе.

Млазни погон поново се појавио у 11. веку, када су Кинези направили ракету. Издувни гасови од сагоревања барута су истицали из ракете у ваздух, стварали су потисак, а уједно су имали и визуелни ефекат ватромета. До следећег напретка прошле су стотине година.

1945. — Почело је суђење у Београду четнику Дражи Михаиловићу, другим припадницима четничког покрета и званичницима Недићеве администрације.

„О делима љубави или Византија“ је збирка песама српског песника Ивана В. Лалића. Првобитно није објављена као засебна збирка, већ као завршни циклус његових „Изабраних и нових песама”, које је издала Српска књижевна задруга 1969. У посмртно објављеним „Делима Ивана В. Лалића” (1997), која је приредио Александар Јовановић, по њој је назван други том, у којем су поред збирке „О делима љубави или Византија”, прештампани још и „Круг” (1963), „Чин” (1968) и „Сметње на везама” (1975). Као засебно издање у виду књиге појављује се постхумно 2004. Ово издање, које је приредио Леон Којен, обухвата и пет песама из збирки „Сметње на везама”, које стилом, тематиком и тоном припадају истом песничком кругу. У питању су песме „Атос у пет певања”, „Астрапа”, „Византија IX”, „О размерама” и „Византија X”.