2004. gadā saņēmusi Nobela prēmiju literatūrā par ""muzikālo balsu un pretbalsu plūdumu romānos un lugās, kas ar neparastu dedzību atklāj sabiedrības klišeju absurdumu un nomācošo spēku"". 1986. gadā saņēmusi Heinriha Bella balvu, 1998. gadā Georga Bīhnera prēmiju, kā arī vairākas citas balvas. Viņas slavenākie darbi ir ""Klavierētāja"" (Die Klavierspielerin), Lust, Greed. Studējusi teātra zinātni, mākslas vēsturi un mūziku. Romānu ""Klavierētāja"" 2001. gadā ekranizējis austriešu režisors Mihaels Haneke ar Izabellu Ipēru galvenajā lomā.

Bursa izvietojas Marmora jūras reģionā pie Uludaga kalna ziemeļrietumu nogāzes. Tā atrodas pie Marmora jūras un ziemeļos ils robežojas ar Jalovas ilu, ziemeļaustrumos — ar Kodžaeli un Sakarjas iliem, austrumos — ar Biledžikas ilu un dienvidos — ar Kitahjas un Balikesiras iliem.

1972. gada jūnijā pieci bijušie IBM darbinieki (Hasso Plattner, Dietmar Hopp, Klaus Tschira un Hans Werner Hector) Veinheimā dibināja privātās partnerības uzņēmumu SAP (Systemanalyse und Programmenentwicklung — ""Sistēmanalīze un programmattīstība""). Pirmais lielākais klients bija britu Imperial Chemical Industries nodaļa, kuriem tika izstrādāta grāmatvedības un algu programma. 1973. gadā izlaista pirmais komercprodukts — finanšu grāmatvedības programma RF (vēlāk tā nodēvēta par SAP R/1), kas darbojās uz lieldatora. 1976. gadā reģistrēta sabiedrība ar ierobežotu atbildību SAP GmbH, akronīmu atšifrējot kā Systeme, Anwendungen und Produkte in der Datenverarbeitung (""Sistēma, lietojumprogrammas un produkts datu apstrādē""). Pēc pieciem gadiem privātā partnerība likvidēta, un tās tiesības nodotas SAP GmbH. 1977. gadā uzņēmums pārcēlās uz Valdorfu; sākta programmatūras piegādāšana klientiuem ārpus Vācijas. 1979. gadā izlaista biznesa prigrammatūras uzlabota versija SAP R/2.

Centrālās semītu valodas ir viens no Afroaziātu valodu saimes semītu valodu atzariem. Sastāv no arābu makrovalodas un ziemeļrietumsemītu atzara, kuram savukārt pieskaitāmas kanaaniešu, ebreju, aramiešu un Ugaritas valoda.

Dzimis pusmuižas nomnieka (agrāk skolotāja) ģimenē. 1925. gadā beidzis Limbažu vidusskolu. Strādājis Rīgā par ierēdni pastā (1925 - 1929) un Centralajā kopējā slimo kasē (1929 - 1934). Pirmā publikācija - dzejolis ""Stāsts"" laikraksta ""Sociāldemokrāts"" literārajā pielikumā ""Literatūra un Dzīve"" 1927. gadā. Piedalījies Strādnieku teātra darbā un lasījis lekcijas par literatūru Tautas augstskolā. Studējis Latvijas Universitātē - dabaszinības (1926) un tieslietas (1932 - 1937) - ieguvis jurista diplomu. Atsācis darbu pastā (1937 - 1940).

Natālija Cimahoviča (2004. gada 2. novembris). Baltkrievu valoda Latvijā — dziesmās un ļaužu mutē. Latvijas Vēstnesis (Nr. 173 (3121)). Skatīts 2016. gada 1. septembrī.

Par medījumu parasti kalpo sīkie divspārņi, cikādes, blaktis, tripši, tauriņi un citi nelieli kukaiņi, kurus dejotājmušas satver ar savām priekškājām. Dejotājmušām ir liela nozīme kukaiņu kopējās populācijas dabīgajā ierobežošanā. Atsevišķas sugas papildus barojas arī ar ziedu nektāru un ziedputekšņiem.

Comenius skolēnu individuālā mobilitāte -1 (1 Neretas Jāņa Jaunsudrabiņa vidusskolas skolēns no 2.01.2014. līdz 2.04.2014. mācījās Slovēnijā);