Gubaiņs (latvīšu: Gubiščes ezers, Gubainis, krīvu: Губище) — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, sūpluok Jaunstatis i Kimejis mīstadaļu. Sasadora nu diveju storu: vokoru storys pluots 14,0 ha, pošleluo dzilīne 2 m; reitu storys pluots 4,5 ha, pošleluo dzilīne 1 m. Obejis storys saškir kanals. Gubaiņa vokoru daļā div azarsolys, kuru kūpeigais pluots 3,8 ha. Dybyns dyuņojs, molys lāvys. Azarmalē ītaiseits nazcik myudu.

Pa cytam recepta variantam, stuļčuks irā vyrtys i atsaldātys, škēlem sagrīztys buļbis, kurys sagryuž ar dukuri i samaisa ar lynsāklu oleju i svīžu cybuļu gabalenim.

Kanepīns - kanepu pīns, latgaļu tradicionalais dzierīņs. Nazkurymūs apvydūs kanepīnu taiseja soldonu, a cytur jū gatavēja nasoldonu i maiseja ar gūvs pīnu i kuopustim.

Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.

Ola irā 1 km iz DV nu Rasnupļu solys, Zušupeitis lobuos molys pīslaitē pret Opinku piliskolnu. Koordinatys: N 56°42'19,8"" E 27°22'00,4"". Preteimā upis molā – Opinku piliskolns.

Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.

Luksemburga (luksemburg.: Groussherzogtum Lëtzebuerg; praņcīšu: Grand-Duché de Luxembourg; vuocīšu: Großherzogtum Luxemburg) — vaļsteiba Europā.

Kanepu sāklys sakolta (var apgrudynuot) i baļgeitē sastokoj (saštokoj), aplej ar iudini i satryn ar lizeiku. Dalīk cybuļu i suoļa. Dabuotū masu līk iz maizis, a voi ād kūpā ar buļbem.

Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.

Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.

Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.