Ja peräkõrra, 895. aastagal inne Kristust, tuusama rehk', ku tä uma jungri Eliisaga jutõl', haarõti Eelijä palama läügähtünüq vankrihe ja viidi taivahe.

Hiiobi Otto sündünüq 29. (vana kallendri perrä 17.) detsembrikuu pääväl 1865 Helme kihlkunna Patkülä valla Talva talon, a elli eloaig Urvastõn. Tõsõq kutsiq tedä mitmõ nime perrä: lihtsähe Otto, Talva Otto, kutsuti kah „mulgis“. Käve säidse talvõ Vaabina vallakoolin. Pidi päämädselt põllomehe ammõtit, a umma põldu oll' vähä: ynnõ katõssa hektäri (25 vakamaad). Olnuq ka tulõkassa president, kümnik, ja vallavolimiis.

Aheru järv vai Kandsi järv om järv Karula ja Harglõ kihlkunna piiri pääl Taheva vallan. Tä om Karula korgustigu kõgõ suurõmb järv, mõtsatsidõ mäki vaihõl.

Leeväküdsämise riistaq ollivaq vanast, ku ma lats olli, ka sdääntseq samatsõq ku nüüdke ommaq. Säänesamanõ mõhk, säänesamanõ leevälapjo ja säänesamanõ ah'oluud, kats vihta varrõ perrä kokko köödetöq. Mõnõh eloh no viil es olõq mõhkõ, sääl kastõte leibä lihtsält kohke molli vai ruuhõ seeh.

Kogõrijärv (vai ka Kogõrjärv) om ümbretsõõri kinniqkasunuisi suumõtsatsidõ hõds'operviga häste muanõ väiku järv Navi külä lõunõveeren. Kogõrijärve juusk sisse uja põh'a puult, Navi külä kõgõ suurõmbast järvest - Põrmujärvest. Kogõrijärvest lõunõ poolõ juusk uja edesi Võhandu jõkkõ.

Rasmusseni Anders Fogh (Anders Fogh Rasmussen, sündünü 1953) om Taani poliitik. 27. märtekuu pääväst 2001 kooni 5. mahlakuu pääväni 2009 oll' tä Taani pääministri. 1. põimukuu pääväst 2009 om tä NATO pääsekretär.

Tõisildõ ku tõisil lõunaeesti keelil, olõ-i tarto keele ja kultuuri edendämises luud umaette seltse ega instituutõ ni Tartomaa rahval paistu-i ollõv kimmäst keelelist tarto hindäpidämist. Tarto keelen ilmu-i lehti ega kuulõ-i raadiosaatit, tedä opata-i koolõn. Väega kehvä ütiskundlidsõ staatusõ ni väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om tarto kiil lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon.

Elolisõ iho vai kihä sais kuun timä kõigist nättävist ja käegakumbitavist jakõst. Sõnna ""iho"" pruugitas sakõstõ ku om juttu vällänägemisest, tervüsest vai surmast. Füsioloogia om sääne tiidüsharo, miä uur, kuis iho tüütäs.

Kergehe seeditäväq söögiq jääseq 2-3 tunni makko, ent söögiq, miä rassõq siitiq, esiqeräligult rasvadsõq söögiq, ommaq mõnikõrd 5-6 tunni maon. Niisamatõ jääseq söögiq ka soolikidõ sisse mõnõs tunnis. Sooliguq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. Kui nimäq ütest ärq saavaq harotõdus, sõs näemiq, et inemisel õnnõgi ütsainus soolik om, nii kui eläjälgi. Tuu om 24 kooni 30 jalga pikk ja kolmõjaolinõ. Edimäne jago, miä maost minemä lätt, om kõgõ pikemb, sille ja peenikene ja nimitedäs tuuperäst peenükesessoolikus; keskmäne jago om jakulinõ ja pall'o lühemb, ent häste paksõmb, minkperäst täl ka jämmesoolik nimes om pant; kolmas jago ehk sooligu alomanõ ots, miä kõtu prügü ihost vällä juhatas, om jälq sille ja peenemb, kõgõ lühemb ja kutsutas peräsoolikus. Et soolik mitte ärq ei vass'uq, tuutarbis ommaq nimäq ohukõsõ naha ehk kelmega köüdedüq.