Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, ""Aa"" i ""Āā"", ""Ee"" i ""Ēē"", ..., ""Uu"" i ""Ūū""). Par tū, pīmāram, vuordi ""Abava"", ""ābele"", ""ābelē"", ""aka"", ""akā"" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti (""ābele"" īt pyrms ""akys"", ka ""ā"" i ""a"" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a ""b"" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms ""k"". Leidzskani (pīmāram, ""Cc"" i ""Čč"" voi ""Ll"" i ""Ļļ"") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū ""ābele"" īt pirms ""ābelē"", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma ""Ābele"" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).

Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.

J. Eļksnis irā Latgolys kulturys centra volda pirminīks, Latgolys tiemiešonys instituta volda bīdrys, Latgalīšu ortografejis komisejis bīdrys i Rēznis augstškolys Humanitaruo fakuļteta lektors.

Pyrmais festivaļa sariedīņs nūtyka 2002 godā, kura iniciators beja ailinīks Ontons Slyšāns. Jis izguoduoja, ka rudiņa mienesī vysapleik nūteik aiļu dīnys, a nikur eisti jaunīši naapmeklej. Tod vīns pajiemīņs kai daviļkt jaunīšus klauseitīs aiļu, byutu vīnā sariedīnī jaunīšim pošu aktualuo laikā dalykt nazcik lītu - vysaižu stiļu muzyku, ailis i latgaļu volūdu. I vēļ sariedīnim kai dastateigs nūsacejums byutu, ka vysuvaira ailem i muzykai vajag byut latgaliskai.

Atašinis pogostā dzeivoj 735 ļauds, nu jū 86% latvīšu, 11% krīvu i 3% cytu tauteibu ļauds. Atašinis pogostā irā pošu mozuo cylvāku bīzeiba Krystapiļs nūvodā, partū ka vaira kai 70% pogosta zemu aizjam meži i pūri.

Oskars Kalējs (1902 — 1993) — latvīšu tapātuojs, dzims i darejs Latgolā, tepiejs Latgolys zemisvierīņus. Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja īstateituojs.

Viesturiskai Kumbuļa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kruoslovys pogostā. 1945 godā Kruoslovys pogostā īstateja Kumbuļa solys padūmi. 1959 godā Kruoslovys rajona Kumbuļu solai daškiera likvidātū Ludzeišu solu.. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam..