Abu-Nuwas al-Hasan ben Hani al-Hakami (750–810), žėnuoms kāp Abū-Nuwās (arab. ابونواس) bova vėins dėdliausiu klasėkėniu arabu ė persu puoetu.

1952 metās bova nūteists kalietė 25 metus, bat pu 2 metu palēsts. Dėrba Komėjės autonuomėnie respoblėkuo sandėlėninko ė kuomandanto Kvitkevas mėškū pramuonės ūkie, agruonomo Pezmaga tarībėnėm ūkie. 1956 metās grīža i Lietova ė dėrbs vīresnioujo muokslėnio bendradarbio Vītienu suodėninkīstės-daržėninkīstės miegėnėmu stuotie 1957–1959 metās.

Soupis medioun pamedies, pėivūs, erčiūs, laukūs. Skraidiuo ratās, ožveiziejis gruobi pakimb uorė vuo paskiou kāp kūlis krent apatiuō. Jied pelienus, kormius, vuoverės, kerstelius, paukštius, varlės, ruoplius.

Rīgas uora ousts (latvėškā: Starptautiskā lidosta ""Rīga"", IATA kuods: RIX, ICAO kuods: EVRA) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Latvėjuo ė Baltėjės valstībies. Rīgas uora ousts vakarinem Rīgas miesta šnuotė.

Žvierē (hipernorm. žėndoulē; luotīnėškā: Mammalia, lietovėškā (b.k.): Žinduoliai) īr gīvē (gīvolē), katrėi sava vākos žėnd pėino. Anėi tor kuokėtās kāli, skūra so taukās, tēpuogi anėi īr šėltakraujē, daugoms ved gīvus vākos.

Mergeloitē (lietovėškā (b.k.): Mergeluičiai) - gīvenvėitė Akmenės rajuonė, Naujuosės Akmenės kaimėškuo seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakarios nū Kroupiū.

Ėlgėninkā (lietovėškā (b.k.): Ilgininkai) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Merkėnės seniūnėjuo, ož 11 km i šiaurės šmuota nū Merkėnės miestalė. I šiaurės šmuota nū kaimalė īr Ėlgėninkū pelkė, i pėitū šmuota - Sobartuoniū mėšks.

Dabartėnė bažninčė pradieta statītė 1918 metās. Išmūrėjos aple 2,5 m aukštoma sėinas. 1919 metās darbā nutrūka. Statība tēsta 1929 metas. Nusprėsta atsisakītė pruojėktė numatītas ėšuorėnes poušības. Lėkus sėinu dalės betuonėnė. Bažninčė galotinā pastatīta 1933 metās.

Kalnėškē (lietovėškā (b.k.): Kalniškiai) - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Kartenas seniūnėjuo. Vėik koltūras nomā, bėbliuotėka, bendroumenes nomā.

Parana (ėsp. Paraná) īr miests Argentinuo, pri Paranas opės, prīšās Santa Fė miesta. Entre Rijėsā provincijės suostėnė. Tor 238 tūkst. prieteliu.

Kvietka īr augals, žmuoniu miegams diel sava gruožībės, tonkiausē vertėnams diel žėidū, retiau – diel poušniū lapu. Daugoms kvietku ī žuolėnē augalā, sīkēs krūmā.

1915 m. gegožės mien. vuokitiū armėjė ižėngė i Mažeikius. Netrokos ana ėš čė toriejė ėšsėkraustītė, nes miestielė ožiemė rosā. Pu gera mienesė vīkosiu kuovū vuokitiū kariuomenė viel isėtvėrtėna Mažeikiūs. Ana cerkvėnie muokīkluo irengė lėguonėnė, o tēp pat atėdare ė vuokėška pradiuos muokīkla, do kaliejėmo. 1915 metās Mažeikiūs pradiejė veiktė ė vokitiū kara lauka teismā. Ož nepaklosnoma bova sušaudīta 60 žmuoniū. Anū atmėnėmou bova pastatīs paminklos, vuo šalėp ēnontė gatvė pavadinta Konkiniū gatvė.

Mūša (latvėškā: Mūsa) īr opės Lietovuo ė Latvėjuo. Prasided Žemaitėjuo, Mūšas tīreli. Tek i pėitrītius, paskum i rītus. Nū sontakas so Lieveniu pasok i šiaure, pratek Pasvali, a paskum patenk i Latvėjė. Tenās, Bauskie, sosėtėnk so Nemonielio ė palėikt i Lėilopė.