נזים סביתי נשוי ואב לחמישה, בוגר קורס פו""מ (פיקוד ומטה של משטרת ישראל) במשטרת ישראל ובוגר תואר ראשון במדעי המדינה באוניברסיטת חיפה ותואר שני במינהל עסקים.

משתמשי אינטרנט בעלי חיבור Dial-up להם אין קו טלפון נוסף, היו חייבים להגדיר באתר שהשיחה שלהם תתבצע כעבור כמה דקות כדי שיהיה להם מספיק זמן להתנתק מן האינטרנט על מנת שקו הטלפון שלהם יהיה פנוי.

בנובמבר 2008, הצעת חוק שהעניקה ל-Federal Criminal Police Office (לשכת המשטרה הפלילית הפדרלית) סמכויות נוספות, נפלה לאחר שמספר מדינות נמנעו בהצבעה בבונדסראט, הגוף הפרלמנטרי המייצג את מדינות גרמניה. בעקבות זאת הציע שויבלה לשנות את תהליך ההצבעה בבונדסראט, בצורה שתנכה קולות נמנעים מהסך הכל. רבים ביקרו את הצעתו והיו אף שקראו להתפטרותו.

עמיתיו של מת'יו לא תמכו בדעתו. בשנת 1940 טען בירגר בוהלין שצורתם הדקה והשטוחה של הניבים הפכה אותם לכלים עדינים, כך שישברו לבטח תוך השימוש האלים שהציע מת'יו. הפלאונטולוג האמריקאי ג'ורג' גיילורד סימפסון לקח את דעתו של בוהלין בחשבון, ושנה לאחר מכן ליטש את מחקרו של מת'יו. סימפסון הציע שההתמד של משקל הטורף כשהוא זינק על טרפו הוסיף לעוצמת הדקירה, מה שיוצר ציד אלים למדי. בוהלין לא השתכנע ופרסם את התנגדותו בשנת 1947, ובדרכו דבקו חוקרים רבים (בעיקר באירופה).

לקראת סוף שנות התשעים יצר את ה""יומן השני"". ארבעה פרקים שהמשיכו את ""יומן"" ואופיינו גם הם בשילוב נדיר בין המבט האישי והפנוראמי, הכול דרך פריזמה פיוטית. באחד מפרקי היומן השני חוזר פרלוב לארץ הולדתו, ברזיל, במעין מבט מתוק אך מפוכח על ילדותו.

במאמר שהתפרסם בכתב העת אלפיים בשנת 2005 בוחן יובל את מקורותיה של הבדיה ההיסטורית, שלפיה גורש העם היהודי מארצו עם חורבן הבית השני בשנת 70 לספירה. הוא מצביע על כך שתפיסה ""היסטורית"" זו אינה המצאה של הציונות, אלא היא מושרשת עמוק בתודעה היהודית כבר בימי הביניים ואף בשלהי העת העתיקה. יובל תוהה מדוע אימצוה היהודים, והרי היא ""משחקת"" הישר לידי התעמולה הנוצרית. לנוצרים הראשונים היה נוח מאוד לראות את חורבן הבית השני כעונש על צליבת ישו, ולשם כך פיתחו את התמונה השגויה, כאילו הגלות היהודית נולדה בעקבות החורבן. היהודים אימצו את ""הזמן הנוצרי"" הזה במקום להכחישו, ואף בשבתם בגליל קוננו על הגלייתם ""מן הארץ"". יובל מצביע על המנגנונים שבאמצעותם התרחש האימוץ הזה של הזמן הנוצרי ועל הסיבות שבעטיין היה ליהודים אינטרס פנימי לראות את הגלות כמאורע שיש לו התחלה היסטורית מוגדרת. אימוץ הזמן ההיסטורי ""הנוצרי"" חיזק בקרב היהודים את תקוותם המשיחית, שכשם שהייתה לגלות התחלה ברורה, כי יהיה לה גם קץ ברור. באופן זה הפך הזמן הנוצרי להיות חלק מהזמן ההיסטורי היהודי.

בשנת 1956 הוקמה המסילה החשמלית הראשונה במצרים, לאורך 25 ק""מ, בין קהיר ובין הפרבר המתפתח חילואן. שיטת האיתות במסילה זו, לראשונה במצרים, הייתה בסימנורים. מלחמת סיני, בחודש נובמבר 1956, פגעה קשות במסילות המצריות בחצי האי סיני וגם גשר פירדאן, שהוקם מחדש ב-1952 וחיבר את גדות תעלת סואץ, נפגע קשות בקרבות. מספר קרונות וקטרים מצריים שנותרו בסיני ונפלו שלל, הוכנסו לשימוש ברכבת ישראל.

בנוסף מתרחש בעקבות התפתחות הז'נאר שינוי הדרגתי בקונספט החסידי ונוצרים אלבומים עם טקסטים מקוריים ובהגיה עברית מדוברת, וכן נוצרים גרסאות כיסוי לשירים ישראליים בעלי מסר קל לעיכול לאוכלוסייה חרדית. כמו כן פונים חלק מהאמנים לקהל המזרחי להלחנה ועיבוד של שירים ופיוטים בסגנון מוזיקה מזרחית. השפעה נוספת של המוזיקה היהודית המקורית על זו החסידית היא שיתוף הפעולה בין אמנים חסידיים לאמנים ישראליים שחלקם חילונים הכולל הופעות משותפות.