Ilma umaette tähelda märkmisviise puudusõs om tuu, et nii sakõ ja tähtsä tähendüisi eräldäjä helü nigu kakkõhelü om tävveste märkmäldä, miä jätt sagõhõhe tähendüse segätses, vai om taa märgit väiku üläkomaga, midä hariligult panda-ai tähele ja loeta-ai vällä. Niisama tulõ üläkoma sakõ pruukmisõga kiräpilti mano hulga diakriitiliidsi märke ni umavaihõl lätväq kergehe segi kakkõhelü, pehmehüs, välläjätmismärk ja jutumärgiq, midä kõiki kirotõdas tävveste sammamuudu (') vai pia üttemuudu (' ´ ’ ""). Vrd nt lausit:

Ütskõrd sai kass' teedäq, et kuning üten uma tütregaq sõit uman tõllan müüdä jõõ viirt. Tä ütel' umalõ esändäle, et tuu hindä pall'as võtassiq ja jõkkõ tsuklõma lääsiq. Sõs käkke kass' timä rõivaq ärq ja ku kuninga tõld lähküle joud', nakas' kõvva appi hõikama. Ku kuning tõlla kinniq piät' ja küsse, miä hädä om, ütel' kass', et timä esänd, markii de Karabaa tsukõl' jõõn, ku timä rõivaq ärq varastõdi. Kuning lask' noorõlõmehele uhkõq rõivaq andaq, kuts' tä umma tõlda ja pand' uma tütre kõrvalõ istma. Tütär muidokiq õkva armu möldrepoiga ärq.

Pini hind"" om Pulga Jaani edimäne albom, kon pääl ommaq timä mõnusaq jutuq, midä tä esiq lugõ. Albom om ilmunuq 1998. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.

Kotonkoolitus om üldharidusõ andmise viis, ilma koolin käümiseldä. Kotonoppamine oll' inne valgustusaigu väega harilik, a vahtsõmbal aol om naat taad võimalust jälki maailman rohkõmb tarvitama 1970. aastist pääle.

Oksaneni Sofi-Elina (sündünüq 7. vahtseaastakuu pääväl 1977 Jyväskylän) om eesti juurigaq Soomõ kiränik. 2008. aastagal sai Oksanen uma romaani ""Puhdistus"" (""Puhastus"") iist Finlandia kirändüsavvohinna.

S'aksa keelen kutsuti mõisat Waimel-Neuhof. Arvada, et Joosu nime om tä saanuq üte mõisnigu perrä. Nimelt ost' 1774. aastagal mõisa kolleegiumiassessor Nettigi Justus Johann Ludwig Briesemann (Justus Johann Ludwig Briesemann von Nettig). Joba 1782. aastagal ilmunun Hupeli August Wilhelmi tiidmisraamatun om ärq märgit mõisa kats lõunõeestikeelist nimme: Joso mois ja Wastne Wäimare. Nimme Justus lühendedäs s'aksa keelen Just vai Jost (loeq: juust, joost). Tuud nimme naatigi käändmä: Juust, Joosu.

(koos Sirpa Penttise & Tapani Salmisega) IFUSCO 1988. Proceedings of the Fifth International Finno-Ugrist Students’ Conference, Helsinki, 22–26 May 1988. Helsinki: Castrenianium & Finno-Ugrian Society 1989 (Castrenianumin Toimitteita 35).

Matõmaatiga om üts vanõmbit tiidüisi. Sääntseq mõistõq niguq ""arv"" vai ""geomeetriline kujond"" tekküväq tuust, et oll' vaia asjo üle lukõq vai mõõtaq. Edimädseq arvosüstemiq tekküväq Egüptüsen u. 3000-2500, Hiinan ja Babüloonian u. 2000 aastakka i.m.a. Matõmaatikast sai tiidüs Vanan-Kriikan u. 5. aastagasaal i.m.a. Matõmaatigatiidüse arõngu või jakaq kolmõs suurõmbas perioodis.

Lugõmisõ raamat"" (originaalpäälkiräga ""Lugemisse Ramat laste kolitamisse tarwis"") om Gehewe Carli kirotõt ja 1841. aastagal ilmunu lõunaeestikeeline kooliraamat.

MS-DOS (Microsoft Disk Operating System) om Microsofti luud opõrats'oonisüstem. Taa om DOS-süsteemest kõgõ levinümb nink oll' kõgõ pruugitumb personalpuutridõ opõrats'oonisüstem 1980. aastagil. Ildampa tull' DOS-i asõmõlõ Microsoft Windows.