Pikk ütekõrdnõ puulkelbäkatussõga varaklassitsistlik, barokisugõmidõga härbän om perit 18. aastagasaa lõpust. Huunõ saalin olliq geomeetrilidse ornamendiga laeq. Pikkä aigo tühält saisnu härbän om mitmõst paigast varisnu ja väega kehvän saison. Kõrvalhuunist om alalõ ait.

vai m/n (loetas: m n-ndät ossa), kon m om terveharv ja n om terveharv, miä olõ-iq null. Jagoarv m/n mõõt kogust, miä saias, ku üts terveh jaetas n ütesuurõs osas ja noist ossõst võetas m tükkü. Näütüses 2/7 28-st pääväst om 8 päivä.

Leeväkohetus pan'te niimuudo: võet'e pangitäüs oigõt vett, vesi aet'e oigõs pangiga paah keevä vii seeh, valõte mõhkõ. Ku mõhk talvõl väläst külmä käest tuud'e, sõs last'e mõhk tarõh ärq oigodaq. Aad'ast tuud'e mõõdutäüs jauha. Jaahuq lastevaq kaq tarõh ärq oigodaq, külmält ei lääväq hapnõmma. Üts siäss' püürüsega ümbre, tõõnõ vali mõõdust jauha üle veere sisse, niikavva ku sai paras pudõr vai kohetus. Tollõ puistõti sõr'me vahelt jauha pääle, noh nii umbõs katsandik tolli paksusõlt. Sõs tett'e kohetusõlõ servite hää käega rist pääle, katõt'e mõhk kõvastõ rõõvastõga kinniq, pant'e oigõmpa kotussõhe, müürü vai les'o viirde hapnõmma.

1924. a. ilmu Sarvõ Jaani kirotõt opiraamat ""Analüütilidse geomeetriä algkursus"". Pääle tuu kirot' tä füüsiga kooliraamatit: ""Füüsiga oppus I"" (1910) ja ""Eelektri I"" (1911). Timä oll' kah tuu, kiä avald' edimädseq eestikeelidseq matõmaatigatabõliq päälkiräga ""Nelä kotussõga logaritme tabõliq üten tarvitamisõ juhatusõga"".

Ethnographische Forschungen auf dem Gebiete der Finnischen Völkerschaften. III, Die Volkstrachten in den Ostseeprovinzen und in Setukesien 1909 . Teos digiteeritült digitaalarhiivin DIGAR

Kruuta om külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külä om vana Võro tii veeren, jääs tuust õdagu poolõ. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Kruuta küläst põh'a poolõ jääs Mustajõõ külä, hummogu poolõ Koolitarõ külä, lõuna poolõ Lahe külä ja õdagu poolõ Roosi külä. Küläst juusk läbi Orajõgi vai Mustjõgi.

Kunas leib kütses sai ja ah'ost vällä tull' võttaq, tuud proomite kattõ muudo. Kuq päts ah'ost vällä võet'e ja nõna pätsi alomatsõ koorõ külge pant'e, kuq nõnna ärq es palotaq, sõs oll' leib kütse. Ku nõna ärq palot', sõs oll' viil toorõs ja last'e ah'oh ollaq. Tõist muudo saad'e tiidäq leibo ah'oh olõku aigo nii, et ku leeväq ahjo ärq pant'evaq, sõs võet'e tükükene mõhekaabõt ja pant'e tuu kausse vii sisse. Ku mõhekaabõq tulõ viile pääle, nigu piimäle kuur, sõs om leib ah'oh ärq küdsänöq. Niikavva küdsäs leib ah'oh, ku viile tulõ leevätahas pääle.

Franz Ferdinand (1863–1914) oll' Austria ertshertsog ja trooniperijä 1896-1914. Tä oll' ka Modena hertsoglidsõ perekunna pää perämädse hertsogi Francesco V tõstamendi perrä aastagast 1875.

Kevväi om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Keväjä tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ kasuminõ, maal sulas lumi ni järvil sulas ijä üles.

Stokholm om olnuq liin 13. aastagasaast pääle ni 14. aastagasaast pääle om taa olnuq Roodsi poliitiga ja majandusõ keskus. Stokholmin om ka Roodsi kuninga loss ja Roodsi parlament.