Una parti di populatsiunea veacli romaneascã fu desnatsionalizatã sh alta parti fu pimtã cãtã Njiadza-Noapti/Ascapitatã/Notu. Iu s-agiumsi: PATRU grupi veclj di romanji, alãxits tu imnatlu a ietilor ashi: Romanji ditu Nordul ali Dunã icã Daco-romãnji (bãnãtorlj ditu Dacia), Aromanji (Macedo-Vlahii, numa tsi minduiescu cã iasti naima uidisitã ti furnjia cã nu ari romãnji nord-dunãreni pi loclu iu bãneaza armãnji/rãmãnji-remenji), ama vlahi ari ti atsea cã ashi suntu numãsits di xenji di anvãrliga tuts romanji ditu Nordu shi Sudu (Notu) ali Dunã), Meglenitslji (Megleno Romanii- Vlahii, multu aprucheats di armãnji), ditu Agrul Meglen, la Nordu di Sãrunã (Thessalonike), sh Istrienji (istro-romanii/ vlahii), ditu Peninsula Istria.

Armãnji/Rrãmãnji icã Vlaho-Machedonji (alti numi griti di xeni: Aromâni, Elino-Vlahi, Machedo-Rãmenji, Macedo-Români, Tsintsari, Tsobani, Vlahi, Vlashi, Vlasi...) suntu unu popul tsi bãneadzã tu Gãrtsia, Sãrghia, Republica Machedonia, Arbinishia, Vurgaria shi Romãnia. Numirlu a loru easte luyursitu cama di 100,000. U asburãscu Limba armãneascã ca ""limbã di mamã"", ma ahorghea di aiestã shi limbili a miletsloru natsionali namisa di cari bãneadzã.

Antigon, unu hiljiu di-alu Bardas avea andreapta unâ measâ cu gimbushi cari s-bitisea totna cu alumti iu tiniri cu cuveti câfta gloria sh paradzlji tsi yinea diunâoarâ cu ea. Ti kirolu di cari zburâmu tora, la gimbushi eara câlisits sh alumtâtori vâryari cari, di multu kiro, eara cunuscuts tu Byzantsu, ca oaminji cari vârnu nu lâ u putea. Maxusu eara unu cari nu avea vârâ su-lu surpâ, ahânta eara di sarpu. Cumu la gimbushi eara câlisitu sh afendicolu alu Vasili, Theophylitzes, aestu lâ dzâsi câ ari elu unu tiniru tsi nu lj-u poati vârâ, nitsi vâryarljii.

Pistea easti ncreadirea ți u ari cariva câ easti unu Dumnidză tu lumi cari feați nomurli ți el prindi s-li-ascultâ, ma poate hi și ncreadirea ți u ari cariva câ un lucru easti dealihea.

Economia indiană este cea mai mare unsprezecelea de PIB-ul nominal şi al patrulea cel mai mare de paritatea puterii de cumpărare. În urma reformelor economice bazate pe piaţă în 1991, India a devenit una dintre economiile cu cea mai rapidă creştere majoră, şi este considerată o ţară recent industrializate; cu toate acestea, continuă să se confrunte cu problemele ridicate de sărăcie, analfabetism, a corupţiei şi a sănătăţii publice inadecvate. Un armele nucleare de stat şi o putere regională, le-a armatei permanente a treia cea mai mare din lume, şi pe locul zecea a cheltuielilor militare între naţiuni.

Laptili icâ lapti easti luguria albâ (muľiturâ) ți easi di-ti sinlu (țâța) a unei muľeari (icâ udzirlu a unei pravdâ) ți ari amintatâ unu ńicu di puțânu chiro.

Albert Vogt anvitsǎ sumu cumândâsearea pedayogicâ alu Charles Diehl (1859-1944) sh Alfred Nicolas Rambaud (1842-1905), doi di naima mǎrlji profesori cari anyrâpsirâ ti Byzantsu sh-ti etili ditu mesi.

Simințâ easti partea multu minutâ dit unâ plantâ (inșitâ, multi ori, dit unâ lilici dupâ ți s-usucâ) cari, siminatâ, fați s-creascâ unâ altâ plantâ.