Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu - nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i litaunīku volūdai - laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).

Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.

Itys irā sovpateigs festivaļs latgaļu volūdā kuramā vīnuvīt skaņ ailis i muzyka. Zeimeigai, ka sariedīnī pīstuov vysu stiļu muzykai - i folkloram, i rokam. Festivaļs irā zeimeigs, ka bejs pyrmuo vareiba uzastuot iz vīnys scenys kai labi zynomom grupom i alininīkim, tai i suociejim. Nu ""Upeitis Uobeļduorza"" īdvēsmi dabovuši nazcik cyti tautys kulturys dareituoji, atdorūt jaunus latgaliskuos kulturys sariedīņus, taipoš tys irā vadynuojs izaraisteit jaunom grupom i literatim.

Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.

Dzierkaļu kolns — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Ūtruo pa augstumam (aiz Leluo Līpkolna) Latgolys regiona viersyune pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam — 286 m augšuok jiuru leidzīņa.

Oleja tepiejumūs, kūka skulpturuos, taipoš poezejā i publicistikā O. Zvīdris atvaiguojs Latgolys viesturi, tāvainis tveikys, religiskus motivus, zemisvierīņus i pučis, radejs latgaļu kulturyskūs i ļaudyskūs dareituoju, izslyvušu bazneicnīku portretus. O. Zvīdra tepiejumim soveigs gaišs i valeims pasavierīņs iz ļaužu i dobys, sovus guodus muokslinīkam meiliejīs izsaceit caur alegorejom. Juo tepiejumu kolorits atspeidynoj ideju emocionalū īkruovīni nu gaišai sauļuotu da dramatiskai tymsu, nu naramūni viestejūšu da trāpu i mīronu kruosu salykumu.

Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku. Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).

java.text.RuleBasedCollator"" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).