A svéd megrohanás következtében azonban a politikai helyzet annyira megváltozott, hogy maga Alekszej cár sem tudta, milyen álláspontot kellene elfoglalnia. Így a hadműveletek 1655. végétől megszűntek, és 1656 novemberében a felek megkötötték a nemėžisi fegyverszünetet (len. Niemież), amely szerint Alekszej cárt még János Kázmér király életében megválasztották volna lengyel királlyá, viszont János Kázmér életfogytiglan megőrízte volna a hatalmát.

Az állati ostorosok olyan heterotróf protozoon egysejtűek gyűjtőneve (tehát nem valós rendszertani kategória), melyeknek nincsenek színtesteik, testük hosszúkás és ostorral mozognak, melynek száma lehet 1, 2 vagy több. Némelyik állábakkal is rendelkezik.

296-ban Constantius Chlorus császár legyőzte a frisiusokat és félszabad laetus státuszban széttelepítette őket a birodalomban. A frisiusokat többé nem említik az írott források, bár jellegzetes cserépedényeik előkerültek Flandria és az angliai Kent területéről..

A batavusokat és a többi határvidéki törzs tagjait szívesen alkalmazta a római hadsereg, hagyományosan a lovasság kötelékében. A batavusok azonban i.sz. 69-ben fellázadtak a birodalom ellen. A felkelés vezére a törzshöz tartozó Gaius Julius Civilis volt (neve alapján vagy őt vagy valamelyik férfiági felmenőjét Augustus vagy Caligula római polgárrá tette). A felkelés egyik oka az volt, hogy a rómaiak összefogdosták rabszolgának a fiatal batavusokat. A germánok megtámadtak és felégettek néhány erődöt és a Germaniában állomásozó római légiók (különösen azok batavus és canninefas katonái) csatlakoztak hozzájuk. Helyzetüket megkönnyítette, hogy ebben az évben Nero halála miatt polgárháború tört ki a birodalomban és egymást váltották a császárok. Végül azonban Vespasianus legyőzte versenytársait és 70 áprilisában elküldte Quintus Petillius Cerialist néhány légió élén, hogy állítsa helyre a rendet a határvidéken. Cerialis legyőzte a batavusokat és valahol a Waal és a Maas között, Nijmegen közelében megadásra kényszerítette Civilist. A batavusok később beleolvadtak a többi germán törzsbe és csatlakoztak a száli frankokhoz.

A svédországi háborút befejezve (1660. május) II. János Kázmér király elhatározta az orosz-lengyel háború bevégzését is. Június 27-én a lengyelek legyőzték az oroszokat a połonkai csatában (Połonka – falu Baranavicsi mellett). Júliusban elértek Minszkhez, és elkezdték ostromolni Vilnát.

Ám kivégzése előtt az elítélt rend vezetője megszervezte és intézményesítette azt, amit később okkult, hermetikus vagy skót szabadkőművességnek neveztek. Börtöne homályában a Nagymester négy nagyvárosi páholyt hozott létre, Nápolyban a Kelet, Edinburgh-ban a Nyugat, Stockholmban Észak, és Párizsban a Dél számára. Albert Pike: Morals and Dogma, 820. o.