Liinoh, koh om egapääväne suur kaubandus, peetäs laatõ rohkõmb inemiisile aoviidüse pakmisõs, a tähtsä om ka suur käsitüü ja põlluviljo valik. Hariliguq laadulõbustusõq ommavaq õnnõluus, püürdhäll, osavusmängoq ja jovvukatsmisõq.

Sagõhõhe löüdüvit naistõpunahaina sortõ om meil kats: liht- ja kandilinõ naistõpunahain. Mõlõmbaq ommaq kõllatsidõ häitsmidegaq, pistülidseq, peenülikkõ elliptiliidsi lehti ja risuumõgaq kasvoq ni mõlõmbat om ka rahvameditsiinin ja rõivatüütlüsen tarvitõt. Edimädse tund ärq tuu perrä, et täl om ümärik vars, tuppleheq terävä otsagaq, ku häitsmit pitsitäq, sis tulõ verevät kasvomahla.

Kur'a käe poolidsõq: Pīsla, Meļļupīte, Dzērbe, Dzestrene, Pērļupīte, Tirziņa, Vidaga, Vizla, Palsa, Rauza, Alkšņupe, Vija (60 km), Abuls (52 km), Dedums, Miegupe, Grīviņupīte, Rauna (50 km), Rakšupe, Amata (67 km), Skaļupe, Līgatne, Vildoga, Vējupīte, Lorupe, Egļupe, Straujupīte

Šākjamuni kuuli (jäi parinirvaanahtõ) Kušinagarin 80-aastagadsõlt. Perrätulijat tä hindäle es valiq, a soovit' kävvüq uma oppusõ (säädmüse, sanskriti k. dharma) perrä.

Läbi aastagidõ ommaq ansamblin mängnüq: Aaviksoo Ain, Vendti Timo, Leisi Toomas, Leisi Meelis, Perli Antti, Kalvedi Heino, Lauridsa Are, Kahari Indrek, Salmi Sulev, Liivagu Lauri, Lillepea Andrus, Puusepä Roland, Salmi Jaanus, Luugi Meelis, Danieli Paul, Joametsa Laur, Veskimäe Indrek, Sirila Marko ja Leisi Ludvig.

Fundamentalism om ilmakaeminõ, mink perrä tulõ määäntsitki põhimõttit (sakõstõ ommaq nuuq köüdet usoga) sõnasõnalt ja kõrvalõkaldumada täütä. Fundamentalism või tekküdä ku vastareakts'uun tollõ, ku määntsegi doktriini puuldajaq lääväq kompromissilõ kaasaigsõ ütiskundlidsõ ja poliitilidsõ eloga.

e) sõnon a(q), aga(q), ega(q), ku(q), nigu(q), jo(q), no(q), jälle(q), jäl(q), kül(q), tere(q), ei(q), ja(q) (õdaguvõro murrakin ka häste(q), muidu(q), pääle(q), õnõ(q));

Haigri, Himmakülä, Joosu, Koiolakülä, Koolitarõ, Korgõmäe, Lahokülä, Lapi, Lüüsi, Meltssaarõ, Mustajõõ, Mäni, Mõrgi, Olõski, Ortuskülä, Puraski, Suurkülä, Tagakülä, Tilsi, Vedo, Vardja, Viuperä, Väiso.

Rapla vald om vald Rapla maakunnan. Valla keskusõs om Rapla liin. Valla suurus om 243,3 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Rapla vallan 9652 inemist.

Reinu kadaja vannusõs hindasõq as'atundjaq 100-150 aastakka. Pernaanõ arvas', et kadaja võisõ mulda pandaq vai kasuma jättäq timä vanavanaesä Pille Rein. Vanaperremehe avvos om pant nii talo ku kadaja nimi tsaariao lõpun, ku Rein suurõ talo sugulaisi vaihõl ärq jagi.

Ristiusk vai krõstlus om monoteistlinõ usk, miä põhinõs Jeesusõ elol ja oppusõl, nii niguq tuu om kirja pant Vahtsõn Testamendin. Ristiusko inemiisi kutsutas ristiinemiisis vai ristirahvas.

Elea Zenon vai Zenon Eleast (kreeka keelen Ζήνων ὁ Ἐλεάτης, Zḗnōn ho Eleátēs, u. 490 i.m.a. - u. 430 i.m.a.) oll' inne Sokratest elänü Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Lõuna-Itaaliast Elea liinast ja kuulu Parmenidese luud Elea kuulkunda. Aristoteles om kutsnu tedä dialektiga vällämärkjäs ja Russelli Bertrand om pidänüq tedä muudsa loogiga alossõpandjas. Kõgõ inämb teedäs tedä timänimeliidsi vastaossuisi perrä.