Palākuo lopsa (latiņu: Urocyon cinereoargenteus); (krīvu: серые лисицы); (latvīšu: Pelēkā lapsa) irā suņu saimis (Canidae) plieseigū zvieru giņts.

Peirāgs, pasūlu lītuot glabiņs — ""tys, kurs pats irā nūglobuots i kurymā globojās cytai reizei pamastuo informaceja"". ""Peirāgs"" par cīši pīdareigs nu koņteksta (deļ tuo latvīši i lītaunīki juo napuorvierš taišni). Bez tuo i koņditorejā ""cookie"" lobuok puorvērst kai ""capums"", partū ka ""peirāgs"" var byut i ""cake"", i ""tart"" (t. i. daudzi reižu leluoki darīni kai capums), a myuslaikim itaida daudzizeimeiba par lela.

Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.

Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.

Kasdīna (anglīšu: everyday life, daily routine, social life; krīvu: быт, повседневный быт; latvīšu: sadzīve; ikdiena) — daguojumi, kurus ļauds dora sūpluok aizpeļnejamuo dorba, kab apmīreitu sovys vajadzeibys deļ puortykys, drēbu, dzeivuotovys, veseleibys i cytaida praktiskuo komforta, taipoš golvonuos nūtalejuos dvēseliskuos vajadzeibys.

1983.g. pījimts Ministru Padūmis lāmums par Uoraišu azara apmetnis saglobuošonu i parka-muzeja izveiduošonu ap itū azaru. Apleicīnē ir ap 15 svareigu atškireiga vacuma arheologiskūs pīminekļu.

Dorbs. Losoma gromota latgališu školom: I. un II. školas godam. Porstrodojuši nu latvišu losomgromotas ""Darbs"" A. Eisuļs un V. Daškevič. — Moskova, 1926 (kūpā ar A. Eisuli)

Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.

Kab asuškys byutu gorduokys, taišni pyrma padūšona da goldam juos pasylda svīžā kriejumā ar cukru. Cytūs apvydūs asuškys tiuleņ piec izcepšonys līk kriejuma i svīsta zūstē. Korstums kriejumu izlaidynoj, īsyucūt jū vydā asuškuos.

Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmycovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys - Cybla.

Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.

Apdzeivuoto vīta izaveidojuse ap bejušū Kaunotys muižis centru. 1925. godā Kaunotai pīškeirts bīzi apdzeivuotis vītys (cīma) statuss. Kaunotā darbojās pogosta puorvalde, vydusškola, bārnuduorzs, tautys noms, bibļioteka, ambulance, divi veikali.