1962-ben az amerikai haderők egyesítették a repülőgépek számozását, és a vadászgépeket azután emelkedő sorrendben számozták, kezdve az F-1 Fury-val. Az F-13 számot egy gépnek sem jelölték ki, valószínűleg a tizenhármas számot övező babonából.

A de Bruijn–Erdős-tétel segítségével a Dilworth-tétel kiterjeszthető véges részbenrendezett halmazokról végtelenekre. Dilworth tétele kimondja, hogy egy részben rendezés szélessége (egy halmazban a kölcsönösen össze nem hasonlítható elemek maximális száma) megegyezik a láncok (teljesen rendezett részhalmazok) minimális számával, amibe a részben rendezés particionálható. Egy láncba particionálás felfogható úgy is, mint a részbenrendezés össze nem hasonlíthatósági gráfjának egy színezése (ez olyan gráf, melynek minden csúcsa a rendezés egy elemének felel meg, és két csúcs között akkor húzódik él, ha az elemek nem összehasonlíthatók). Ezt a színezési interpretációt felhasználva, együtt a véges részbenrendezett halmazokra vonatkozó Dilworth-tétellel, lehetséges bizonyítani, hogy egy végtelen részbenrendezett halmaz pontosan akkor véges w szélességű, ha w láncba particionálható.

1609 februárjában IV. Vaszilij cár arra kényszerült, hogy lengyelellenes szövetséget kössön Svédországgal. Erre feleletül III. Zsigmond király elindult Szmolenszk felé, és elkezdte ostromát (1609. szeptember), ezzel elkezdődött a lengyel–orosz háború. 1610 februárjában a második ál-Dimitrij pártja megkötötte a szerződést, amelynek értelmében a lengyel királyfit, Vasa Ulászlót, jelölte az orosz trónra. 1610. július 4-én a hatezer fős lengyel hadsereg Stanisław Żółkiewski parancsnoksága alatt legyőzte a harmincezer fős orosz–svéd erőket a klusinói csatában (lengyelül és oroszul Kłuszyn – falu Moszkva és Szmolenszk között). A vereség után egymás után adták meg magukat az orosz erődítmények és városok.

2008-ban, amikor a lidércek fölfedezték a Félúti űrállomást, azon keresztül el akartak jutni a Csillagkapu Parancsnokságra. A kapun keresztül küldtek előre egy bombát, hogy elkábítsák a személyzetet.

Kochanowski munkásságának első korszakát az udvari légkörben született művek alkotják. A padovai Lidiához szóló verseket tartalmazó kötet (Elégiák négy könyve, Elegiarum libri quatuor, 1584) "" a lengyel irodalom első szerelmes költeményeket tartalmazó verssorozata"" . A Kallimakhosz görög költővel példálózó mű első könyvében (10 vers) a költő – elnyervén Lidia szerelmét – boldogságáról énekel, míg a 11 verset tartalmazó második könyvben az ajándékokat kedvelő, csélcsap Lidia felett érzett panasz hangja dominál. A verses kötet a szerelem mindent elsöprő erejéről szól: fontosabb a gazdagságnál és a jólétnél; a szerelmi érzésért a költő még a szegénység gyötrelmeit is örömmel vállalja. A szerelem hatalma olyan erős, hogy a költő még arra is képtelenné válik, hogy fegyverrel hazája védelmére induljon.

Merlin naplója. A napló egy interface, kombinálva a fázisváltó berendezéssel (lásd lentebb). Merlin így képes volt elrejteni a kutatásait a felemelkedett lények elől.