Jūrin klėmat formoun vīraujončes pernašas iš Atlonta ė Brėtū salas gaubūnti Šiaures Atlonta šėltuoji sruovė. Vėdotėnė metėnė temepratūra - 8 - 11 laipsniū. Žėimas šėltas, driegnas. Pot gūsingė viejā, vuo tėrštas mėglas īr vėsus metus.

Žeidokā būn maži, rausvi ėr ėšaug ont kuoteliu. Praded žīdietė gegožė pabonguo. Rogpjūtė pabonguo spangoulės jėm noukintė tuokės tomsē rauduonas ougas. Anas tink jiedėmou ė žalės, ė sausintas aba vėrtas. Spangouliu ded i kėsielio, kuompuota, pīragus, bondielius, ougīnės.

Vītauts Landsbergis (Vytautas Landsbergis, gėmė 1932 spalė 18) īr lietoviu puolitėks, vėsuomenės veikies, mena, mozėkas ė koltūras istuorėks.

Turkmienu kalba (turkm. türkmençe (tukmenče) aba türkmen dili) – tiorku kalbū gropės kalba. Torkmienėstana valstībėnė kalba. Torkmienėstanė ana rokounas 3 430 000 žmuoniu ė da lėkosiam Svietė ana rokounas 5 500 000 žmuoniu.

1991 - nakti ėš sausė 12 ī 13 Tarību Sājonguos desantininkā ožėmė Vilnious televėzėjės bokšta, Radėjė ė televėzėjės komiteta pastata. Tarību Sājonguos desantininkā nožodė 14, sožeidė aple 1000 žmoniu.

Elėzėjė Laukā (pranc. Champs-Élysées) īr prestėženė ulyčė Prancūzėjės suostėnie Parīžiō. Ėlgoms – 1915 m, platoms – 71 m. Anuo stuovi vėina Parīžė ižimībiu Triomfa arka, nu katruos lėgė Santarvės aikšties kuožnās metās vīkst Prancūzėjės liousoma dienuos parads.

1974 m. N. Sarkozy istuojė i UDR partėjė, vuo 1976 m. perejė i Ž. Širaka sukorta RPR partėjė. Būdams 28 m. N. Sarkozy tapa baisē tortinga Parīžiaus priemeste Neji pri Senas mero. 1993 m. Nicolas ėšgarsiejė, kumet pats asmenėškā ved derības su vėsa vākū daržele gropė ikaitās pajiemosio vīro. Tās patēs metās N. Sarkozy palėka biodžeta mėnėstro.

Saluotis, kėtap saluota, saluotā, saluotė (luotīnėškā: Lactuca sativa) ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (Asteraceae) šeimuos.

Pu Ontruosės svieta vainuos prasidiejė ganietėnā dėdlė imigracėjė ėš Tretiuojė svieta šaliū, īpatingā daug prieteliu atvīka ėš bovosiu Prancūzėjės koluonėju. Vėsas tuos imigracėju bangas padėrba Prancūzėjė etnėškā vėina ėš ivairiausiū Euruopas šaliū. Nepaisont tuo, vės dar gajos Prancūzėjės, kāp galu valstībės, stereuotėps. Pažīmietėna ė tas, ka imigrantā iš kėtū Euruopas valstībiū greitiau integrounas i valstībės ekonuomini, koltūrini ė suocēlėni gīvenėma nekāp Tretiuojė svieta šaliū atvīkielē.

Žėrgū Ganīklas (lietovėškā (b.k.): Žirgų Ganyklos) - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.

Futbolėninks karjiera pradiejė miestele komanduo „Blaubach-Diedelkopf“, palėka ""FC Kaiserslautern"" mėgiejū komandas nario, vuo pu metū jau žaide ""FC Kaiserslautern' profesionalū kuomanduo.

Īr dėdlis gausoms vėsuokiu erkiu. Vėinas īr nuognē mizernas, neapveizėmas ė gīven patalūs, skūruo, kėtas gīven ont augalu ėr anūs jied. Bat patės žėnuomiausės īr krauji solpontės erkės. Anas gīven ont žuoliū ė lauk, ka galietu prī kon tās prėsėkabintė. Tumet norepliuo ont minkštuos skūras vėituos ė praded solptė krauji. Kāp solp tāp nuognē ėšsėpūt, pasėdėrb daugom sīkiu dėdlesnės kāp bova. Erkės parneš kvaraba – Laima lėga, erkėni encefalėta.