Viesturiskai lelums Gruoveru pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā, kurs īstateits 1930 godūs nu Izvolta pogosta zemu. 1945 godā Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā īstateja Aulejis solys padūmi. 1954 godā solai daškir likvidātū Apšenīku solu. 1964 godā Aulejis solu puorsauc par Gruoverim, a sābru solu Ostrovu par Auleju. 1968 godā Gruoveru solai daškir Vuoveru solu, a daļu Gruoveru solys teritoreju daškir Škeļtiņu solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.

Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.

Akmiņs atrūnams, nu Ludzys - Bukmuižys ceļa iz vyds Brodaižu i Viertulovys grīžūt pa kairai, tuoļuok braucūt pa Rundānu tecīņam i meklejūt Bykakmiņa apmāram 200 m iz pūstumreitim nu pyrmuos sātys ceļa kairajā pusē, volgonā, kryumuotā līknē, ryuča molā.

Polacka zamaine (boltkrīvu: Полацкая нізіна) — reļjefa īleikums, apjamūšs napalelu teritoreju Latgolys pošūs dīnavydreitūs i (pa lelumam) Boltkrīvejis Vicebska apgabaļa pūstumvokoru daļu, t. i., Daugovys (boltkrīvu: Дзвiна, Заходняя Дзвiна) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Polacka zamaine īīt Kruoslovys nūvoda teritorejā. Zamainis pūstumvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.

Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī ""škūrsteitivu vaidi"" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim. Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.

Pīters Miglinīks (1850 — 1883) — tautys varūņs i ceineituojs par sovu ļaužu tīseibom. Dzims dryumajā drukys aizlīguma i socialuos nataisneibys laikā, 1850. goda 13. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu draudzis Miglinīkūs. Kristeibā jam dūti treis vuordi – Pīters, Andrivs, Meikuls. Bez Pītera Andrivam i Agatai Miglinīkim beja vel treis bārni: Anna ir devuse Latgolai pašaizlīdzeigū jaunatnis i visys tautys audzynuotuoju, sabīdriskū darbinīku Fraņci Kempu. P. Miglinīka bruoļs Andrivs ir aukliejs puorogri myrušū sabīdriskū darbinīku Boļeslavu i taipat puorogri myužeibā aizguojušū talanteigū jaunatnis audzynuotuoju prīsteri Dr. theol. Juoni Miglinīku.

Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.

Aiļu volūda cīšuok latvyska kai latgaliska, koč aizraksteita lītojūt latgaļu ortografeju. Poetika i ritmika dzeiveiga, šaļtim skaiški kaitaveiga.