Mažeikiūs 1922 m. pradiejė veiktė lėguonėnė, katra tetoriejė tiktās 30 luovu. Daktara Vlada Borbas pastonguomės 1938 metās pastaīta naujė 100 luovu lėguonėnė, katruos pastats īr ėšlėkės lėg nūdėinas.

Rēskiū tīrs keravuojams kaap Rēskiū tīra telmuoluogėnis draustėnis (apjėmėms 4,05 km²). Čiuonās aug saulašarės, spangoulės, gīven medšarkės, tetervėnā ė siejėkā.

Ožlėiknė īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 548 žmuoniū. Īr Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalėitės bažnīčė, muokīkla, pašts, bėbliuoteka, medėcėnas ponkts. Par suodna tek Šventopīs, irinki īr mėškā.

Niyaz"" mozėkuo sosėjong Artėmūju Rītu tradėcėnė mozėka ė naujuovėška, alektronėnė mozėka. ""Niyaz"" dainiu žuodē īr tonkiausē islama mistiku sufėju puoezėjė.

Nuorvegėjė o Nuorvegėjės Karalīstė (nuor. Kongeriket Norge) īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Šiaurės jūruos. Robežioujas so Švedėjė, Rosėjė ė Soumėjė. Tēpat Norvegėjē prėklausa Bovie sala, Svalbards, Jan Majens.

Nuorvegėjuo dėdliuojė daugoma svēkatas apsauga gīventuojam īr namuokama. Nuorvegėjuo svēkatas klausėmos sprend Nuorvegėjės svēkatas dėrektuorats, anam pavaldė īr Nuorvegėjės svēkatas akunuomėkas admėnėstracėjė.

Čilė īr soskėrstīta i penkiuolėka regėjuonu, katrūs žīm ruomienėšku skaitliom ė tor sava ožbadėnėmos. Suostėnės regėjuons skėras nū kėtū ė īr žīmėms raidiem „RM“ (Región Metropolitana).

Nikita Sergiejevičios Chruščiovs (rosėškā: Никита Сергеевич Хрущёв; 1894 - 1971 m.) - SSRS valstībes veikiēs, pu Stalina smertėis 1953 lėgė 1964 metū faktėškā valdes šalė. Bova Aukščiausiuoses tarības depotato (1937-1966 m.), Maskvuos miesta ėr srėtėis kuomonėstu partėjės CK pėrms sekretuorios (1935-1939 m.; 1949-1953 m.), Okraėnas kuomonėistu partėjės CK pėrms sekretuorios (1938-1949 m.), TSKP CK sekretuorio (1949-1953 m.).

Talina Lennart Meri uora ousts īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Estėjuo. Uora ousts īr ož 4 km nū Talina, Estėjuo. Onkstiau vadėnas Ülemiste Airport.

Rėitava seniūnėjė (lietovėškā (b.k.): Rietavo seniūnija) īr Rėitava savivaldībies seniūnėjė, esontė Rėitava savivaldībies vakarūs. Centros īr Rėitavs.

Romuovė aba Rėkojuots bova senuovės prūsu šventīkla, katra stuoviejė Nadrovas žemie. Tėnās visumet korėnuos švėnta ognės, katra keravuojė vaidėlotės ė vaidėlas. Dā bova nuognē dėdlis švėnts ōžouls, katros palē legenda žaliava ė vasara, ė žėima.

Okmergie īr vėins ėš seniausiū Lietovuos miestu, mėnavuojams da 1225 m. Manuoma, kuo miesta īkūre Mindauga bruolis Dausprungs. Lėgi 1391 m. Okmergie buva medėnė pėlis. Īr išlėkėns pėliakalnis.

Ėlgainiou uns pradiej rašyt straipsnius y lairaščius, o zars išsipėld i vaikystes svajuon - Klemensos keturius metus vairav garlaiv Misisėpes upė.

Kuoriaku kalba (kuoriakėškā- нымылан) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujas kuoriakā, katrie gīven rītu Sėbėrė, Rosėjuo.

Stebulē - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Stebulē īr ož maždaug 3 km ė šiaurė nu Aristavas miestalē. Stebuliūs gīven 35 žmuonis.