Egerin om elet joba kiviaost pääle. Egeri liina lõi 10. aastagasaal Ungari edimäne kuning István (997–1038), kiä asot' sääl piiskopitooli. Egeri edimäne katõdraal ehitediq kandsimäele, sinnäq, kon prõlla om Egeri kants. Egeri liin naas' tuu katõdraali ümbre kasuma ja tuust aost pääle om tähtsä usokeskus Ungarin. 14.-16. aastagasaal läts' liinal väega häste. Umbõs tuul aol sai sääl tähtsäs veinituutminõ, minka poolõst liin om täämpädse pääväni kuulsa. 18. ja 19. aastagasaal lasiq Egeri piiskopiq ehitäq pall'o ilosit huunit.

Rosmal om motokrossirada, kon om iks 1. lehekuu pääväl krossõ peet. Sääl om ka mõtsa sisse kasunu muistinõ liinamägi. Vahtsõ kalmuaia man om Võro-Põlva tii veeren ristimõts.

Elevant om suur londiga elläi. S'oo ilma aigu eläs kolm elevandilihti: Afriga võsaelevant, Afriga mõtsaelevant ja Aasia elevant (tõõsõ nimega India Elevant). Kõik tõõsõq elevantõ lihiq ommaq vällä koolnuq.

Le Maistre Chat, ou le Chat Botté"" kirästedi Pariisin 1697. aastaga kaarnakuun üten kogomigun (""Histoires ou contes du temps passé""), kon olliq viil näütüses luuq ""Mõtsan uinuv ilodus"" (""La Belle au bois dormant""), ""Verrevmütsükene"" (""Le petit chaperon rouge""), ""Sinihabõnik"" (""La Barbe bleue"") ja ""Tuhatriinu"" (""Cendrillon, ou la petite pantoufle de verre""). Raamat sai kõrraga väega kuulsas ja taad panti ümbre ka võõrihe kiilihe.

Maamme (roodsi keelen Vårt land, 'Miiq maa') om Soomõ hümn. Maamme viie om kirotanuq Paciusõ Fredrik ja roodsikeelitseq sõnaq Runebergi Johan Ludvig. Soomõ kiilde tõlkjas peetäs Cajanderi Paavot (1889), edimädse ja perämädse salmi tõlgõq põhinõsõq Krohni Juliusõ tõlkõl (1867). Laul kannõti edimäst kõrda ette 13. lehekuu pääväl 1848 Helsingin.

Adolf oll` neläs lats perren, tä esä oll` tolliammõtnik ja tä imä ja esä olliq hindävaihõl sugulasõq. Hitleri Adolf om op`nuq algkoolin ja sis Linzin reaalkoolin kon tedä mõodiq Poetschi Leopoldi antisemiitliguq kaehtusõq. Tuud kuuli tä es lõpõd´aq ja tuuperäst oll` tä koolitus oll` kehv.

Malta kiil om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 372 000 inemist põhilidsõlt Maltal. Kõnõlõjit om kuikivõrd ka vällärändäjide siäh Põh'a-Ameerikan ja Suurbritannian.

Ilias"" kõnõlõ-iq sõa põh'ussist, alostusõst ei ka tuust, miä juhtu peräst sõta. Tuust, miä juhtu peräst sõta om juttu tõõsõn vanakreeka eeposõn ""Odüsseian"".

Ränikivi om settekivim, miä sais kuun päämädselt kvartsist, mink teräq ommaq nii peenükeseq, et näid palja silmäga näe-iq. Ränikivi sisen või ollaq fossiilõ.

18. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1701 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1800.

Täämbädsel pääväl eläs suur osa setosit Tarton ja Talliinan. Perän 1991. aastakka jäi osa setosit Vinnemaa poolõ pääle Pihkva oblasti Petseri rajuuni.

Lämmidüs vei temperatuur om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, ku lämmi vai külm määnegi kihä (nt. inemise iho) vai ollus (nt. järve vesi) om. Miiq maal mõõdõtas lämmidüst hariligult Celsiusõ kraatõga.

Suur Apja järv vai Koobassaarõ järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Apja ja Koobassaarõ külä lähkon Karula korgustigu lõunõservän Karula riigipargin.