2001 metu duomenim Kanaduo daugiausē gīven kanadietē (39,2%), onglā (20%) ė prancūzā (15,75%). Šalie tēp pat īr daug škuotu, airiu, italu, okrainietiu ė kt.

Tonkiausē laumšloustės isimet i beržus – anas ėšruod būktās medie piln varnalėzdiu, bet ėš tikra tenās ī grības pažēstas ė nuognē sosiraizgiosės medė šakas. Da laumšluostės isimet ėr i eglės, pošis, vīšnės, trešnės. Tuokis medis, katramė gausoms laumšloustiu, šaukiams laumšloutėnio, laumšloustėnio. Roukoun, būktās tuokiūs mediūs sopas laumės.

Zlaste gal sokeltė daugelis ėšuorėniu veiksniūm: apgaulė, īžeidėms, klasta, dibavuonė, prīvarta ėr kt. Sopīkės žmuogos gal atlėktė īvairiūn amuoralėniu veiksmūn. „Zlastis, kap dūšės puolinkis, īr žvierėška aistra, galinti tonkē kartuotėis, žiauri ėr nevaliuojamā macnė, ana žmuogžodīščiu prīžastis, nelaimės sājongėnīnkė, ėškadas ėr nešluovės bendrėnīnkė“ (Aristuotelis).

Kuomėksā īr pieštās abruozdielēs papasakuota, tonkiausē humuorėstėnė aba nuotīkėnė, istuorėjė. Dabartėni sava pavėdala anėi īgava XX omžiou, kumet atsėrada pėgės pramuogėnės bolvarėnės spauduos puoreikis Vakarū koltūras šalīse, dėdliausē JAV.

Jūrmala - Latvėjės miests, ož 25 km nū Rīgas. Jūrmala īr dėdliausės Baltėjės šaliū korortėnis miests. Gīventuoju sk. 57 371 (2016 m.). Miests sosėdara ėš smolkiū miestaliu joustas: Ķemeri, Jaunķemeri, Sloka, Kauguri, Vaivari, Asari, Melluži, Pumpuri, Jaundubulti, Dubulti, Majori, Dzintari, Bulduri ė Lielupe.

Budėzms - svieta līgė viera, katra atsėrada šiaurės Indėjuo I tūkstontmetė pr. m. e. vėdorie, paskiau ėšplėta Pėitrītiu ė Cėntrėnie Azėjuo, dā Tuolėmūsiūs Rītūs. Budėzma pradėninko laikuoms Sidharta Gautama (apė 560-480 m. pr. m. e.), gava Budas (Buddha sanskrėta kalbuo rēšk ""pabodės, praregiejės, nušvėtės"") vardo. Ons - istuorėnis (palē kai katrus šaltėnius - posiau legėndinis) indu princos, valna valė ėšsėžadiejės karalėšku rūmu prabonguos.

Miests ėšsėdiestės ont dėdžiausiuo Atikas ligumuo so Ilysos ė Kephisos upiem. ėš trijū pusiu miest sop kalnū grondėnes. Ėš ketvėrtuos poses prieš miest atsiver jūra, Saron īlanka.

Kariuotėškės (lietovėškā (b.k.): Kariotiškės) - gīvenvėitė Traku rajuonė, Lėntvare seniūnėjuo. Šalėp miestalė (ož 5-6 km Rīkontū šmuotė) īr vėsa Vėlniaus miesta sāvartīns.

„Pazėks“ īr mažos autuobusos, dėrbams Rosėjės dėrbīklas „PAZ“ (Pavluova automuobėliu dėrbīkla), esontės Pavluova miestė (Žem. Naugarda srėtis).

Deltovuos Švt. Trejībės bažninčė stuov Deltovuos miestalie, Okmergies rajuonė, šalep kelė Kiedainē-Okmergie. Ton vėituo pėrmuojė bažninčė ėšbūdavuota da lėgė 1444 m. bet apent kelis sīkius budavuota par naujė.

Pagrīžovīs (lietovėškā (b.k.): Pagryžuvys) - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo 5 km i vakarus nug Tītovienu, ont kelė Kelmė–Tītovienā. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 461 žmuogos. Par suoda srūn Grīžova.

Vīnougė (luotīnėškā: Vitis) īr augals ėr anou ougas. Kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū ėr Artėmūju Rītū, bet daba augėnams daug kamė svietė.

Scandinavian Airlines (SAS) īr dėdliausė Skandėnavėjės uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1946 metās. Anou valda Danėjė, Švedėjė ė Nuorvegėjė.