1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.

Gavieņa laikā Latgolā batviņu virīni taisa bez galis: batviņus izvard i nūlaupej, sagrīž škēlem i salīk vyrtā atsaldātā iudinī. Itymā škeistumā īlīk nazcik maizis gorūzeņu deļ skuobuma i ryugšonys. Škeistumu tur muolinī pūdā, i par kaidom 24 stuņdem tys jau gotovs virīņs ar soldonskuobu garžu. Ād ar lizeikom, dakūzdami maizi. Kurūs nakurūs apvydūs itaida batviņu virīņa bez galis sauce Uboga asnis.

Stabuļnīku pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms, biblioteka i feļčeru punkts Stabulnīku solā i Viļceņu staroveru parapeja Viļceņu solā. Pogosta centrys Stabulnīki.

Beidzs Rēznis 5 vydsškolu i Latvejis Universiteta Filologejis fakuļtetu. 2007 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju ""Kalimaha himnu poetika"". Da 2009 godam bejs vuiceituojs Latvejis Universitetā. Nu 2010 gods nūtaļ dzeivoj Rēznē, dora Rēznis augstškolā par docentu, vuica senejūs greku i latiņu volūdu. Tāmātuojs Regionalistikys institutā Rēznē.

Pirmās Bangkokas metro līnijas, kas oficiāli pazīstama kā ""Chaloem Ratchamongkhon"" (Thai สาย เฉลิม รัช มงคล), celtniecība. ""Svinības Royal Auspice"" & ndash; Vai neoficiāli kā ""Zilā līnija"", sākās 1996. gada 19. novembrī. Projekts vairākkārt kavēja ne tikai 1997. gada ekonomiskā krīze, bet arī sarežģītu civilu inženiertehnisko darbu dēļ, kas saistīti ar masveida pazemes Struktūras, kas dziļi iesakņojusies augsnē, uz kuras ir uzbūvēta pilsēta.

Kepovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.

Australejis Sadraudzeiba, Australeja (anglīšu: Commonwealth of Australia, Australia) — vaļsteiba Zemis dīnavydu puslūdē. Australejis 7 617 930 km² pluotā dzeivoj vaira kai 24 milijoni dzeivuotuoju. Jei irā 6-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.

Dzimis Daugpiļs apleiciņa Jasmuižys pogostā. 1908 goda vosorys mienesī beidzis Belostokas realškolu, tai poša goda rudiņa mienesī īstuoja Krīvejis Vladamira kara školā, kuru jis beidza 1910 godā ar 1 škiru.