Pirms prezidenta Suharto nākšanas pie varas 1965. gadā, toradžu ekonomika balstījās uz lauksaimniecību. Tika kultivēti rīsi, manioka un kukurūza. Daudz laika un enerģijas tika veltīts ūdens bifeļu, cūku un vistu audzēšanai, kas galvenokārt tika izmantoti pašu pārtikā un rituālos. Industralizētā lauksaimniecības ražošana notika vienīgi japāņu kafijas fabrikā Kopi Toraja.

15 gadu vecumā uz Vāgneru lielu iespaidu atstāja Ludviga van Bēthovena mūzika, kuru viņš dzirdēja Gevandhaus koncertā Leipcigā. Īpaši viņu ietekmēja ""Egmonta"" mūzika. Tas lielā mērā koncentrēja viņa dažādās intereses vairāk uz mūziku. Sākotnējos mēģinājumus Vāgnera ģimene uzņēma vairāk kā kaprīzes, jo viņš atstāja novārtā skolas zinības. Vāgners gan jau agrā vecumā parādījis spītīgo raksturu, neatkāpjoties no iecerēm un turpinot mēģinājumus, iespaidojoties no Bēthovena simfoniju rakstīšanā, runājot par kompozīcijas metodēm. Vāgners bija nobriedis klūt par komponistu, tobrīd gan neko nezinot par kompozīcijas pamatiem.

Klintons Drū ""Klints"" Dempsijs (angļu: Clinton Drew ""Clint"" Dempsey; dzimis 1983. gada 9. martā) ir amerikāņu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, ASV futbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2017) pārstāv MLS klubu Seattle Sounders FC.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas atgriezās Latvijā un uzsāka darbu Aizsardzības spēku Jūras spēku pārvaldē. 1993. gadā Ingus Vizulis atgriezās aktīvajā militārajā dienestā un turpināja dienestu Jūras spēku pārvaldes virsnieka, vēlāk vecākā virsnieka amatā. 1995. gadā tika iecelts Jūras spēku Centrālā rajona komandiera amatā, vadot Jūras spēku uzdevumu izpildi Rīgas jūras līcī, kā arī no Krievijas Federācijas bruņotajiem spēkiem pārņemtās Daugavgrīvas bāzes uzraudzību un apsaimniekošanu. 1999. gadā viņš turpināja dienestu Jūras spēku štābā sākotnēji Operatīvās daļas priekšnieka amatā, vēlāk – štāba priekšnieka amatā.

Šajā lapā ir apkopoti 1893. gada notikumi pašreizējās Latvijas teritorijā, kura tad bija Krievijas impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

Dažas īpašības visām mājas vistām tomēr ir kopīgas. Tām ir viegli atšķirt gaili no vistas, jo abi dzimumi izskatās diezgan atšķirīgi. Gailis ir krāsaināks un krāšņāks kā mātīte, kā arī tas ir lielāks augumā, spēcīgāks un muskuļotāks. Tā apspalvojumam uz garā kakla ir raksturīgas slaidas, nosmailinātas spalvas ar metālisku spīdumu. Tam ir gara, plīvojoša aste un uz muguras, salīdzinot ar tādas pašas šķirnes vistu, košs, piesātinātās krāsās apspalvojums, ko mēdz saukt par sedliem. Tomēr dažām šķirnēm, kā Sebraita šķirnes vistām, gaiļu kakla spalvas nav tik slaidas un smailas kā citiem gaiļiem, un tie ir vienā krāsā ar vistām. Viena no gaiļu galvenajām pazīmēm ir sekste. Abiem dzimumiem ir sekste un ādas bārda, bet gailim sekste un bārda ir daudz lielāka un izteiksmīgāka. Abiem dzimumiem uz kājām ir pieši, bet gailim pieši ir daudz lielāki un asāki.