Uuritas inämbüisi lausõ seen sündüvit ütest keelest tõistõ üleminekiid. Noidõ man uuritas koodivaihtusõ struktuuri, koodivaihtusõ kotust lausõn, koodivaihtusõ jagonõmist sõnaliikõ ja lauseliikmidõ lõikõn, koodivaihtusõ ossõ köütümist põhikiilde helüoppusõ, mooduoppusõ ja lausõoppusõ poolõst, jutu põhikeele määrämist, koodivaihtusõ piirangit, koodivaihtamisõ ja lainamisõ eräldämist.

Baski kiil om pääas'aligult aglutiniirjä (kokkokliipjä) kiil. Taan om esiq keeleoppuisi perrä 153 vai inämb käänüst ja õigõ pall'o tegosõna jakkõ ja tunnussit. Tõisist Õuruupan kõnõldavist keelist om baski kiil tõistmuudu tuu poolõst, et taa om absolutiiv-ergatiivnõ kiil. Tuu tähendäs, et subjekti käänüs sõltus tuust, kas lausõq om tsihilinõ vai olõ-õi. Ku lausõq om tsihilinõ, sis om subjekt ergatiivsõn ja objekt absolutiivsõn käänüssen. Ku lausõq olõ-õi tsihilinõ, sis om subjekt absolutiivsõn käänüssen.

Lindora laat om laat, midä om sügüside peet Lindoran joba üle saa aastaga. Tuud peetäs simunapääväl, 28. rehekuu pääväl, ütskõik määntse nädälipäävä pääle tuu ka juhtus. Sinnäq tulõ kokko rahvast nii Võro- ku Setomaalt, muialt eestist ja piiri takastki. Lindora laat om ummamuudu tuu poolõst, et tä kõrraldus piaaigo esihindäst ja tälle olõ-iq vaja reklaami tetäq. Laaduplats om Võro-Obinitsa ja Vahtsõliina-Lepässaarõ tii ristin mõtsa veeren.

Viie pääle"" om luulõtuisiraamat, kon seen ommaq Ilvese Aapo, Rahmani Jani, Contra, Ruitlasõ Olavi ja Pulga Jaani võrokeelidseq luulõtusõq. Pall'oq luulõtusõq ommaq tettüq mõnõ tunnõdu vai hindä luudu viie pääle. Raamadu mano käü lasõrtsõõr 42 luulõtusõ, laulu ja jutuga.

Hõngutõmbamisõ läbi ei saaq mitte ütsindä veri vahtsõndõdus, miä elo ülespidämises hädäste vaja om, õnnõ timä läbi saavaq ka kõnõlõminõ, laulminõ ja kõik hääleq sünnütetüs, miä kurgust tulõvaq.

Tšingis-khaan vai Temutšin (1155 vai 1162 – 1227) oll' mongoli suurkhaan aastagast 1206 kooni uma surmani nink aoluu üts kuulsampi vallutajit.

Kirotanuq (inämbüisi võrokeelitsit) luulõtuisi, näütemänge, arvustuisi ja niisama aolehejutukõisi. Võro kiilde pandnuq luulõtuisi (Laaksoneni Heli, Krulli Hasso) ja draamat (Shakespeare'i ""Suvõüü unõnäo"" käsitüüliisi stseene). Kirotanuq laulõ ja laulusõnno ansamblilõ Ummamuudu (""Kõnõtraat"", ""A mille"", ""Kloostrivein"", ""Mis uudist"", ""Ummamuudu liin""), Tuksami Jaagulõ (""Uni"") ja ansamblilõ Viie pääle (""Uni"", ""Kuionu puu"", ""Puu palas"", ""Üü"" jt).

Inarisaami kiil (Inarisaami keelen anarâškielâ) om uurali kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs ligi 400 inemist Soomõn Inari järve ümbre.

Vanast panti Võromaal lehmile sääntsit nimmi: Maasik, Mooni, Roosi, Palmi, Lehvi, Lehik, Milla, Mausi, Kellu, Pühik, Mustik, Maas'o, Eesik, Tõõsik, Haavik, Kirsi, Juta, Luutsi, Toomi, Maara. Kiriväq lehmäq olliq inämbüisi Kiräseq, valgõ pääga lehmäq Päitsikuq, ku täht otsa iin, sõs Tähikuq.

Valga maakund (vai Valga kreis) tetti 1783. aastagal Katariina II otsussõgaq Riia ja Cēsise maakunna ossist. Suurõmbalt jaolt jäi tuu Läti alalõ, Eesti alalõ jäi Lukõ ja Härgmäe kant.