Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza ""Molodaja gvardija"" teritoreju, 1964 godā Mātrainis solys sovetu saimisteibys ""Mežuore"" teritoreju, a 1973 godā daļu Kūku solys. 1977 godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašinis solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.

Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.

Struoduodams par pogosta „magazejas klēts” vadeituoju, jis tyka napatīsi apvainūts labeibys zagšonā i 8 mienešus (piec cytim datim — 6 mienešus.) pavadejs cītumā. Bet dzeivisprīcu Andryvs nazaudieja (atainuots juo dzejūlī „Žarāna brīsme”)

Sarja (latvīšu: Sarjanka, boltkrīvu: Сар’янка) - upe Latgolā i Boltkrīvejā, Daugovys lobuos upmalis dataka. Tak car Dagdys nūvodu i Ludzys nūvodu Latvejā i Vicebskys apgabaļa Drysys (Verhņadzvinskys) rajonu Boltkrīvejā. Iztak nu Bižys azara Rundānu pogostā. Latvejis teritorejā upe 15 km garumā melioriāta, a Boltkrīvejis teritorejā cīši moz cylvāka puorgrūzeita. Zamyn datakys Muoļneicys 7 km garumā Sarja sadora Latvejis i Boltkrīvejis rūbežu. Upe aizasuoc Rāznovys kauprainē, tuoļuok tak car Dagdys kaupraini, a Boltkrīvejā car Polocka zamaini. Ītak Daugovā puors kilometru zamyn Drysys (Verhņadzvinskys).

Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.

Ombumuižys pogosts aba Ambeļu pogosts — pošvolds, administrativuo teritoreja Daugpiļs nūvoda pūstumreitūs. Pogosta centrys — Ombumuiža (Ambeli).

IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.

Kruoslova irā mīsts Latvejā pi Daugovys, catūrtais (ka naskaita Jākubmīsta, trešais) pa lelumam mīsts Latgolā i Kruoslovys nūvoda administrativais centrys. Daļa mīsta (Prīdaine) irā Sielejā.

Kūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj ""Laukazara dobys parks"".