Piedalījusies divās Olimpiskajās spēlēs (2004, 2008) 400 m barjerskrējienā. 2004. gadā Atēnās viņa ierindojās 23. vietā un 2008. gadā Pekinā - 21. vietā. Ir piedalījusies arī trijos Pasaules čempionātos, augstāko - 17. vietu sasniedzot 2009. gada Pasaules cempionātā Berlīnē. Piedalījās 2010. gada Eiropas čempionātā, kur 400 m barjerskrējienā sasniedza pusfinālu.

1864. gadā ieguvis Bavārijas karaļa Ludviga II labvēlību, kurš apmaksāja viņa parādus un atbalstīja komponistu arī turpmāk, Vāgners pārcēlās uz Minheni, kur sarakstīja komisko operu ""Nirnbergas meistardziedoņi"" un divas noslēdzošās daļas ""Nībelunga gredzenam"": ""Zīgfrīds"" un ""Dievu mijkrēslis"". 1872. gadā Baireitā notika Festivāla nama pamatakmens ielikšana, kas durvis atvēra 1876. gadā. Šeit arī notika tetraloģijas ""Nībelunga gredzens"" pirmizrāde. 1882. gada Baireitā tika uzvesta opera mistērija ""Parsifāls"". Tajā pašā gadā pasliktinoties Vāgnera veselībai, viņš devās uz Venēciju, kur viņš 1883. gadā mira no sirdslēkmes.

2022. gadā ESA plāno palaist starpplanētu zondi JUICE Jupitera sistēmas izpētei. Zonde pētīs Jupiteru, pietuvosies Kallisto un Eiropai, un ieies orbītā ap Ganimēdu.

Otro reizi kosmosā Konoņenko devās 2011. gada decembrī ar kosmosa kuģi Sojuz TMA-03M SKS-30/31 ekspedīcijā. Bija 31. ekspedīcijas komandieris. Uz zemes atgriezās 2012. gada jūlijā.

Dabā ir sastopami seši hafnija izotopi: 180Hf (35,08% no kopējā hafnija daudzuma), 178Hf (27,28%), 177Hf (18,60%), 179Hf (13,62%), 176Hf (5,26%) un nestabilais 174Hf (0,16%). Mākslīgi ir iegūti vēl 31 radioizotops, kuru masas skaitlis ir no 153 līdz 189.

Dzimis Burtnieku pagastā. 1909. gadā kopā ar Kārli Viziņu Rīgā uzsāk planiera būvi. 1911. gadā darbs pie planiera bija pabeigts un tas tika veiksmīgi izmēģināts Čiekurkalnā, pēc kam izmēģinājumi tika pārcelti uz Pārdaugavu. Ar šo planieri Ābrams un Viziņš apguva lidotparasmi. Turpmāk bija iecerēt planierim pievienot arī motoru, ko Ābrams bija jau sācis būvēt, tomēr līdzekļu trūkuma un kara sākuma dēļ šis projekts netika novests līdz galam.

Grāmatas galvenā tēma ir cilvēka liktenis. Saskaņā ar The New York Times, ""Alķīmiķis"" ir ""vairāk palīgs sevis pilnveidošanai, nevis literatūra"". Romāna pamatmotīvs un filozofiskais vēstījums ir Melhizedeka dotais padoms ""ja tu kaut ko vēlies, visa pasaule slepus sadodas rokās, lai tev palīdzētu"".

1946. gadā padomju drošības iestādes laikraksta izdevējus arestēja. No 1947. gada 7. līdz 16. janvārim Latvijas PSR Iekšlietu Tautas komisariāta Kara tribunāls iztiesāja laikrakstu Latvija un Mazais Latvis izdevēju un izplatītāju lietu, apsūdzot viņus dažāda veida pretpadomju darbībā. K.Dravam un J.Liezerim piesprieda nāvessodu nošaujot. Spriedumu izpildīja 1947. gada 8. martā. Pārējie notiesātie tika sodīti ar ieslodzījumu no 5 līdz 10 gadiem un nometinājumu no 3 līdz 5 gadiem.

Hafnijs ir viens no pēdējiem atklātajiem ķīmiskajiem elementiem, kas ir atrodams dabā. To 1923. gadā atklāja nīderlandiešu fiziķis Dirks Kosters (Dirk Coster) un ungāru ķīmiķis Ģerģs Heveši (Hevesy György). Elements ir nosaukts par godu Dānijas galvaspilsētai Kopenhāgenai (latīņu: Hafnia), kur abi zinātnieki strādāja, kad veica atklājumu.