Viesturiskai Aglyunys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kapeņu pogostā. 1936 godā nu Kapeņu pogosta padaleja Aglyunys pogostu. 1945 godā Aglyunys pogostā īstateja Aglyunys, Jaundzemu, Kruoceitis, Rušyuna, Runtuļu i Salinīku solys padūmi. 1954 godā Aglyunys solai daškiera Kruoceitis solu, a 1960 godā i Salinīku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā īstateja Aglyunys nūvodu i pogosts dasaškiera kai administrativa teritoreja.

Niule Tiervete vairuok pazeistoma saisteibā ar A.Brigaderi (1861.—1933.) — literaruos puorsokys žanra kūpieju latvīšu literaturā. Te juos memorialuo sāta ""Spreideiši"", te — meža ainovu parks ar kūktieļnīka Krišjāņa Kugras (1904.—1979.) veiduotajim tālim i dendrarejs. Puori Tiervetis upeitei - Tiervetis piļskolns, vītejū dzeivuotuoju saukts ari par Cukra kolnu (Cukurkalns) — populara zīmys atpyutys vīta.

Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs. Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.

Teiceja — upeite Lubuona dīnavydu apleicīnī, iztak nu akača Teiču pūrā, vejās škārs Atašinis, Varakļuonu i Mūrmastinis pogosta, ītak Lubuonā, garums 23 km.

Bieržgalis nūvodpietnīceibys muzejā apskotama pastuoveigo ekspoziceja, veļteita ivāruojamuo Latgolys rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i darbeibai."" Pseidonimi: Skolotājs, Stabiņu Kepīts, O. Vīntūļs. Gruomota „Bērzgales novads” veļteita O. Rupaiņa symtgadei.

Eduards Voļters (lītaunīku: Eduardas Volteris, krīvu: Эдуард Вольтер, 1856 — 1941) — etnografs, volūdzininīks, bibliografs, latgaļu folklora aizraksteituojs i tāmātuojs.

Dzims 1975 g. oktobra 13 d. Nautrānu (niule Mežvydu) pogosta Gryudinīšu solā. Vuicejīs Mežvydu pamatškolā, beidzs Aglyunys gimnazejā, Jelgovys školuotuoju institutā. Studiejs Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets) filologejis specialitetā. Darejs nazcik Latgolys i Zemgalis školuos.

Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru .

Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.

Piec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.