Irratsionaalarv om reaalarv, miä olõ-iq jagoarv, tuu tähendäs, miä olõ-iq katõ tervearvo jago, kon jagaja olõ-iq null. Või ka üteldäq, et irratsionaalarvoq ommaq reaalarvoq, midä saa-iq kirja pandaq ku lõplikkõ vai perioodiliidsi komaarvõ - niiviisi tuvvas nääq harilikult sisse kooliraamatin. Et reaalarvõ hulk om mitteloenduv, a jagoarvõ hulk loenduv, sõs irratsionaalarvõ hulk om kah mitteloenduv. Tuu tähendäs, et suurõmb jago reaalarvõ ommaki irratsionaalarvoq. Tunnõtumbaq irratsionaalarvoq ommaq π, e ja

Riian ja Lätin ommavaq populaarsõq spordialaq ijähokk, jalgpall ja korvpall. Riia liinan ommavaq suurõq spordikeskusõq: Skonto Arena ja spordiklubiq Skonto FC ja JFK Olimps.

Saarõ maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kurõssaarõ rajuun nimetedi ümbre Saarõ maakunnas.

Vana-Rooma vallut' Doonaust õdagu poolõ jääväq maaq ärq aastagidõ 35 ja 9 i.m.a. vaihõl. 9. aastagast i.m.a. 4. aastagasaa lõponi kuuluvaq nuuq maaq Rooma riigi ala ku Pannoonia nimeline provints. Sõs tulliq hunniq, kiä ehitiq üles võimsa riigi. Pääle hunnõ tulliq germaalasõq (ostrogoodiq, langobardiq ja gepiidiq) ja avaariq. 9. aastagasaa lõpon elliq Ungari alal slaavi rahvaq ja avaariq. Tuu maa kuulu Hummogu-Frangi riigi, edimädse Bulgaaria riigi ja Suur-Määrimaa ala.

Elementaarmatõmaatiga periuud (5. aastagasada i.m.a. kuni 17. aastagasaa kolmas veeränd). Taa naas' pääle tõõstamisõ tarvitusõlõvõtmisõga. Muuhulgan luudi deduktiivnõ, aksiuumõ pääle tuginõja elementaargeomeetriä, mink võtt' kokko Eukleides uman teossõn ""Elemendiq"" (3. aastagasada i.m.a.). Indian tekkü u. 5. aastagasaal posits'oonilinõ kümnendsüstem.

Kakkõhellü või ette tullaq ka pall'odõn tõisin kotussin (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri), a sääl tedä hariligult ei kirotõdaq, kuiki ka tuud võinuq mõnikõrd tetäq näütüses sõna eräle vällätuumisõs, tälle suurõmba rasõhusõ andmisõs vai riimi peräst.

Pääle revoluts'ooni maahasurumist sai Ungari pääministres Kádári János, kiä juhtõ Ungari Sotsialistlikku Tüülisparteid. Kádár juhtõ võitlust revoluts'onääre vasta. 21 600 vabahusvõitlõjat panti vangi ja 400 tapõti. Legaalnõ pääministre Nagy Imre mõistõti surma.

Luulõtuisi, juttõ, arvustuisi jms avaldanuq aolehin Töörahva Elu, Võrumaa Teataja, Koit, Viruskundra, Uma Leht, Sirp, Postimees, Eesti Päevaleht, aokir'on Vikerkaar, Tuli & Savu, Täheke, Teater. Muusika. Kino. Juttõ ja luulõtuisi om ilmunu ka kogomigõn ""Hea raamat"" (NAK, Tarto 1998), ""Emajõe kondor"" (NAK, Tarto 2002), ""Sano, tuuli"" (Helsinki 2002). Luulõtuisi om avaldõt Võro-Seto tähtraamatin. Laulu ""Kõnõtraat"" sõnno ommaq avaldanuq pall’oq lauluraamaduq.

Sõski es suudaq mongoliq ärq võtta kõvõmbit kivist kantsõ. Tuuperäst käsk' kuning Béla IV ehitäq sato kivist kantsõ ja kantsikõisi tuus juhus, ku mongoliq piässiq tagasi tulõma. Nääq tulliki Ungarihe tagasi 1286. aastagal. Teno vahtsilõ kivikandsõlõ ja vahtsõlõ taktikalõ (inämb rassin sõariiston rüütlit) nääq piätediq. Mongoli väeq lei Pesti lähkon tagasi kuning László IV vägi.