«Mordvieši» ir eksoetnonīms, kas, domājams, cēlies no irāņu saknes mârd‎ — ‘vīrietis’. Tiek uzskatīts, ka pirmoreiz minēts gotu vēsturnieka Jordana traktātā 5. gadsimtā kā Mordens un sākotnēji attiecināts tikai uz erzjiem, bet vēlākos gadsimtos arī uz tiem kaimiņos dzīvojušajiem mokšiem.

1964. gadā El Barādeī uzsāka diplomāta karjeru Ēģiptes Ārlietu ministrijā, strādāja Ēģiptes pastāvīgajā pārstāvniecībā ANO. No 1974. līdz 1978. gadam bija ārlietu ministra asistents. 1980. gadā sāka strādāt ANO Apmācību un pētījumu institūtā.

1989. gada nogalē komunistu partija atteicās no varas monopola un 1990. gadā tika sarīkotas pirmās demokrātiskās vēlēšanas. 2004. gadā Bulgārija kļuva par NATO dalībvalsti, bet 2007. gadā — par Eiropas Savienības dalībvalsti.

Mūsdienās vistu fermās cāļus inkubē mākslīgi speciālās mašīnās, kuras sauc par inkubatoriem. Inkubators nodrošina pareizu vidi cāļu attīstībai. Inkubators automātiski regulē temperatūru un mitrumu. Optimālā temperatūra, lai olā attīstītos cālēni, ir 37.5 °C. Pēdējās 3 dienās relatīvais mitrums ir jāpaceļ līdz 70%, lai olas membrāna neizžūtu pēc tam, kad cālēns olu ir pārplēsis. Pirmajās 18 dienās mitrums ir zemāks. Arī olu novietojums inkubatorā ietekmē cāļu izšķilšanos. Vislabākie rezultāti tiek sasniegti, ja olas inkubatora plauktiņos ir ievietotas ar smailo galu uz leju, un pēc tam tās tiek grozītas, vismaz 3x dienā. Tikai pēdējās trijās dienās olas vairs negroza. Ja ola netiek grozīta, embrijs var pielipt pie membrānas un attīstīties ar fiziskiem defektiem. Inkubatora ventilācijai arī ir liela nozīmē, jo olas ir jāapgādā ar svaigu gaisu. Jo olas ir bijušas ilgāk inkubētas, jo vairāk skābekļa tām vajag.

Ķīnā ir atrasti daudzi seno mājas vistu kauli, kas ir 6000 - 8000 gadus veci. Toties šādi arhioloģiskie atradumi nav atklāti Taizemē un citur Dienvidaustrumāzijā. Apmēram 4000 - 5000 gadus veci kauli ir atrasti Pakistānā. Tā kā seno mājas vistu kaulu atradumi ir fragmentāri un daudzās teritorijās tie nav atrasti vispār, tad ir samērā grūti precīzi noteikt mājas vistas izplatīšanās vēsturi. Vairāk informācijas par šķirņu un mājas vistas attīstību sniedz ģenētiskie pētījumi.

Dzīve Kēnigsbergā un Rīgā spēcīgi ietekmējusi ""Rienci"" komponēšanu, lai gan jau sākumā komponists bijis pārliecināts par darba neveiksmi. Runājot tieši par ietekmi, ko darbs Rīgā radījis mūzikā, jārunā par ""Rienci"" un tā sižetu, tā ir tīri Rīgas opera, saskaņojoties ar tās sižetu, ar paša piedzīvoto. Tās libreta ideja radās jau 1837. gadā Drēzdenē, kad viņš iepazinās ar tāda paša nosaukuma Bulvera-Litona romānu, librets izstrādāts Jelgavā. Tūlīt arī tika uzsākta mūzikas komponēšana. Jau redzams no biogrāfijas, cik plašā vērienā jaunais autors no paša sākuma iecerēja šo operu, domājot par tās uzvedumu Parīzē, tādēļ var teikt, ka tajā jau bija šī darba veiksmes iedīglis.