Richardovo hudobné nadanie sa prejavilo už v ranom detstve. Nemal ani tri roky, keď začal hrať na harmoniku, ktorú postupne doplnil o klavír a bicie. Hudobné ambície Richard potvrdil účinkovaním v detskom orchestri pod vedením strýka Jirku. Po rozpade orchestra sa trinásťročný Richard preorientoval na basgitaru a pri tej zostal až dodnes. Hudobné vzdelanie získaval spočiatku ako samouk, neskôr pod vedením profesora Vladimíra Horu najprv súkromne (1987 - 1989) a v rokoch 1998 až 1999 aj na Konzervatóriu Jaroslava Ježka v Prahe. Tu sa okrem hry na basgitare venoval aj hodinám spevu.

Gulometna veža je automatizovaná obranná stavba s kratkym dostrelom a pomerne nízkou odolnostou, ale slusnou palebnou silou. Väčšinou sa stavaju tak, aby na každého prichadzajuceho súpera mohli strielať aspoň 3 z každého uhla. Veže však nestrielaju cez ostatne stavby alebo vlastných Lúdi, aj keď sa občas stane ze ich paľba neskonči včas a ak im do nej vbehnu vlastni, su schopne zraniť aj tých, hoci len mierne. Taktiež sa otacaju dost pomaly, co môže súperovi poskytnúť dostatok času na ich zničenie alebo bezúhonný prechod.

Podobu renesančného zámku a jeho existenciu dokladajú staré vyobrazenia Jaroměřic (napr. z roku 1693) a skalné pivnice s chodbami. Hneď na začiatku svojej vlády dal tvrdzu na zámok prestavať Ludvík Meziříčský (vládol v rokoch 1554 – 1576). Stala sa tak zámkom s tromi jednoposchodovými krídlami. Stredné krídlo bolo obrátené k námestiu, obe bočné krídla k rieke. Súmerne upravená záhrada siahala len k rieke a pri nej bola obklopená múrom. Na západe susedila s farou.

5. januára 1943 bola slávnostne uvedená do prevádzky železničná trať Strážske-Prešov, ktorá prechádza aj Nižným Hrabovcom. Za deň oslobodenia obce v 2. svetovej vojne sa počíta 30. november 1944 kedy sa v dedine ukázali prví sovietski vojaci.

Posledným typom bola prevratná Xantia „ACTIVA“ s 10timi guľami. Prevzala technológie z konceptu Citroën Activa z roku 1988. Systém bol podobný ako pri hydractive verzií ale 2 gule boli pridané pre aktívne stabilizátory, ktoré mali funkciu zabrániť náklonom karosérie a zabezpečiť tým vynikajúce jazdné vlastnosti bez náklonov karosérie. Xantia „ACTIVA“ je prakticky beznáklonové auto, podľa porovnania v teste skončila so stabilitou tesne za Ferrari F40. V losom teste, ktorý vykonáva redakcia švédskeho časopisu Teknikens Värld dosiahla ACTIVA maximálnu rýchlosť 85 km/h. Táto rýchlosť zatiaľ nebola prekonaná ani autami ako Ferrari Testarossa, Porsche 997 GT 3 RS, Lotus Elise S. Systém bol bohužiaľ náročnejší na údržbu (10 gúľ) a tak sa v ďalšom vývoji nepokračovalo. V posledných rokoch výroby boli ""gule"" nahradené modernejšími typmi s viacvrstvou membránou a výdržou až 150 000 km. Activa bola k dispozícií iba pre vyššie motorizácie ako napríklad 2.0i Turbo, 3.0 V6 24V a 2.1TD.

Kunihiko Kodaira (jap. 小平 邦彦 – Kodaira Kunihiko; * 16. marec 1915, Tokio, Japonsko - † 26. júl 1997, Kófu, Japonsko) bol japonský matematik. Zaoberal sa predovšetkým algebrickou geometriou a teóriou komplexných variet, je považovaný za zakladateľa japonskej školy algebrickej geometrie. Je nositeľom Fieldsovej medaily (1954) a Wolfovej ceny za matematiku (1984/5).