Pääle Trooja allahiitmist naksiq kodo tagasi minevä Odysseuse 10 aastat kestnüq essüroiduq. Tä hojot' kikonidõ, lotofaagõ ja ütssilm Polyphemosõ man. Ku Odysseus oll' joba Ithaka ligi, pillu tä jälq kavvõhe merele tõisi rumalusõ peräst: nääq teiq vallalõ tuulõjumalalt Aiolosõlt saadu nahkkoti, kohe olliq kinniq pantuq vastatuulõq. Päsnüq inemisesüüjide ja laistrüguunõ käest õnnõ üte laivaga, lask' Odysseus Kirke nõvvol põrgo sissekäügi man Teiresiäse hengel hindäle tulõvikku kuulutaq. Tä päst' umaq sõbraq sireene hirmilosa, a hukutaja laulu iist ja sõit' läbi merekuru, midä vaheq Skylla ja Charybdis. Et Odysseuse sõbraq olliq Teresiasõ hoiatusõst huulmaldaq otsatanuq Thrinakia saarõl pääväjumala Heliose eläjäkar'a, läts' marutsõl merel Odysseuse laiv katski. Odysseus ütsi pässi Ogygia saarõ pääle ja jäi säitsmes aastagas nümf Kalypso mano. Ku tä edesi pur'ot', elli tä jälq üle laivakao. Odysseuse päst' Leukothea umma leieriga. Nausikaa vei Odysseuse umma esä, fajaakõ kuninga Alkinoose mano, kink abiga tä peräkõrd Ithakalõ joud'. Sandin kodo tulnuq, tapp' Odysseus Telemachosõ abiga Penelope kosilasõq. Tä sai surma uma poja Telegonose käe läbi, kiä tedä ärq es tunnõq.

Šākjamuni oll' aoluust teedäq inemine, a timä täpsät eloaigo olõ-õi teedäq. Theravaada traditsiooni perrä ommaq timä eloaastagaq 624-544 i.m.a. a, inämbüse täämbädse päävä tiidläisi meelest 563–483 i.m.a. Om ka arvamiisi, et tä võidsõ elläq hoobis saa-aastak ildampa, 5–4. aastagasaal i.m.a.

Helsingin om mitmit Soomõ tähtsit kultuuriasotuisi niguq riigi kunstimuusõum' Ateneum, seo ao kunsti muusõum' Kiasma, Soomõ Rahvusoopõr', Rahvusarhiiv ni mitmit tiatriid niguq Rahvustiatri, Helsingi liinatiatri ja Roodsi tiatri.

Tegemist om Vikimeediä Tsihtsäädüngi (ingl. k. Wikimedia Foundation) paigapäälidse haroasotusõga (ingl. k. chapter), miä luudi 2010. aastaga hainakuun ja registreeriti 6. rehekuu pääväl samal aastagal.

Kõmri kiil (ka: uelsi kiil; kõmri keelen Cymraeg, artikliga y Gymraeg) om keldi keelerühmä briti allrühmä kiil. Timä lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja bretooni kiil.

Szombathely (loeq: sombathäi) om liin Õdagu-Ungarin, Austria piiri lähkün. Szombathely om Vasi maakunna keskus ja Ungari kõgõ vanõmb liin. Liina alost' Rooma keisre Claudius 45. aastagal nimega Savaria (Colonia Claudia Savaria) ja taast sai peränpoolõ Rooma provindsi Pannonia superior pääliin.

Pääle esiqsaismisõ tagasitegemist arvas' Eesti poliitilinõ valitrahvas, et om vaia Õuruupa Liido riike perrä pruukiq surmanuhklusõ asõmõl eloaigsõt vangipõlvõ, kuigi rasõhidõ kur'atöie osatähtsüs läts' 1990. aastidõ algusõn Eestin suurõmbas. 13. vahtsõaastakuu pääväl 1997 käve valitsus Riigikogolõ vällä „Inemiseõiguisi ja põh'avabahuisi kaitsmisõ konventsiooni lisaprotokolli nummõr 6 ratifitsiirmise säädüsplaani“, miä nõud', et surmanuhklus kaotõdas ärq.

Võromaal Miilvan peeti suur pido ""Terveh vald om kokko kutsut, kihlkunnast küläliseqki pallõlduq"", minkaga tähüstediq vana Räpinä valla 140. aastagapäivä, vahtsõ Räpinä valla 15. aastagapäivä ja Räpinä kihlkunna edimädse mainmise 370. aastagapäivä.