בספטמבר 2005 החלה פעילות צוות ההקמה מחדש של הטייסת כטייסת F-16I (""סופה""). ב-5 ביולי 2006 נפתחה הטייסת מחדש כטייסת F-16I (""סופה"") בבסיס חצרים. 107 היא טייסת ה""סופה"" השלישית שהוקמה אחרי טייסת 253 (""טייסת הנגב"") וטייסת 119 (""טייסת העטלף"") שהוצבו בבסיס רמון. מיד לאחר הקמתה כבר השתתפה הטייסת בפיקודו של טל קלמן בגיחות תקיפה במהלך מלחמת לבנון השנייה.

הפסיון של ישו (מיוונית: πάσχειν, פַּאסְכֵיְן, לסבול) הוא השם המקובל לייסורים שעבר ישו בדרכו אל הצליבה, אירוע מרכזי בנצרות. ישו עבר דרך זו בירושלים, במסלול הקרוי ויה דולורוזה. תיאור הפסיון חוזר פעמים אחדות בברית החדשה, והוא בעל משמעות תאולוגית עמוקה בנצרות. לאורך הדורות שימש סיפור הפסיון השראה ליצירות אמנות רבות.

פרופיל A- (warm and dry): תחת פרופיל זה החולה עם פרפוזיה תקינה לפריפריה, ללא עליה בלחץ המילוי של החדר השמאלי. כשחולה כזה מגיע לבית החולים עם תלונות הנראות כהחרפה באי-ספיקת לב, במרבית המקרים הסיבה איננה אי-ספיקת הלב אלא מצבים אחרים כגון איסכמיה זמנית או מחלה ריאתית/כבדית.

בגבול ישראל-לבנון ובגבול ישראל-סוריה במשותף, שהיה בעבר הגבול בין ארץ ישראל המנדטורית שנשלטה על ידי בריטניה לבין צרפת ששלטה על סוריה ולבנון, היו קיימות 71 אבני גבול, שלרובן אין זכר כיום. הנחת אבנים אלו התבצעה בשנים 1921-1925 על בסיס הסכמים משנת 1920 ו-1923.

בראשית דרכה פעלה סוגה זו מחוץ למיינסטרים המוזיקלי, והיא הושמעה ברדיו רק בערוצי הרדיו הפיראטיים כדוגמת ערוץ 7 ורדיו ברסלב. בנוסף הושמעו השירים במסגרת התוכנית המילה האחרונה ששודרה בגלי צה""ל המקיימת דיאלוג בין דתיים לחילונים ובין ימין לשמאל, וכן במסגרת התוכנית ""סג""ל עצבני"" של אראל סג""ל ששודרה בתחנה רדיו ללא הפסקה. בתחילת הדרך גם הסתפקו האומנים שפעלו בסוגה זו בהפקות פרטיות, עד לשנת 1999 אז הקים המפיק המוזיקלי ניצן זעירא בעל חברת נענע דיסק את חברת התקליטים מי""ם, שהייתה ללייבל המוסדר הראשון של המוזיקה היהודית המקורית בישראל שבו יצאו האלבומים של חלוצי הז'אנר. חברות הפקה והפצה נוספות של הסוגה הזו הם הינדיק הפקות, רנ""י הפקות ודברי שיר.

סביבת הום היא מקור לחיפוש פטריות כמהין שחורות ולבנות, אותן מאתרים באמצעות כלבים מאומנים ולא חזירים, כנהוג במקומות רבים אחרים. ערכן של הפטריות הלבנות יקר פי עשרה מאלה השחורות ובמסעדה מקומית ניתן להזמין מנות המשלבות פטריות כמהין.

הקצאל ההדור נחשב, לפי המיתולוגיה של תרבויות מסו-אמריקה הפרה-קולומביאניות, לבן אלמוות, והיה לו קשר לאל קצלקואטל. נוצות הקצאל המרהיבות היו נערצות בעיני האצטקים ובני המאיה, שראו את הקצאל כ""שר השמיים"" וכסמל לאלוהות ולאור. הקצאל גם סימל עבור בני המאיה חופש ועושר, בשל העובדה שעופות אלה מתו תמיד בשבי והעלות הרבה של נוצותיהם. על כתריהם של שליטים באזור מסו-אמריקה היו נוצות קצאל, שסימלו את מעמדם. מכיוון שהרג קצאל נחשב לפשע, עופות אלה נתפסו ושוחררו לאחר מכן לחופשי. בשפות מסו-אמריקה, המילה המציינת את הקצאל מציינת גם את המונחים ""יקר"", ""קדוש"" או ""מעמד"".

הסצנה בסרט הקרובה ביותר לתיאורו של מוחמד, או של בני משפחתו, היא כאשר רואים במהלך סצנות הקרב את החרב המפורסמת, בעלת הלהב הכפול, של עלי בן אבי טאלב. כמו כן נראה בסרט קאסווה, הגמל של מוחמד.