Beidzs Rēznis 5 vydsškolu (1986), Daugpiļs Universitetu (bakalaura grads 1993, magistra grads 1996). Nu 1993 gods dora Daugpiļs Universitetā par vuiceituoju. 2008 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju Latgalīšu 20 godusymta proza Latgolys literariskajā pluotā. Niule Daugpiļs Universiteta docents, vuica literaturu.

Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.

Leopardus pardalis (Linnaeus, 1758) (anglīšu: ocelot; krīvu: оцелот; latvīšu: ocelots) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus pardalis dzeivoj Central i Dīnavydu Amerikā.

Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: равнина, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).

Mežūtne — Lelupis kreisajā krostā - bejušuos Upmalis (zemgaļu feodaluo valsteņa) centrs. Piļskolns apdzeivuots 9.-14.gs. Vacuokī arheologiskī atrodumi līcynoj par nazkodejim tierdzeibys sakarim ar slavim. Mežūtnis tagadejā pilī (1797.—1813.) — selekcejys i izmieginuojumu staceja cukra batvinu i sātuos zuolis audziešonā.

Osotys piliskolns — senejs latgaļu piliskolns Krystapiļs nūvoda Kūku pogostā, sūpluok nazkodejuos Osotys muižys vītys, 4 km augš Jākubmīsta. Pasaceļ Daugovys lobajā molā, morenu augstainis golā. Nazkodejuos latgaļu zemis Osotys administrativais centris. Samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) – 10 m.

politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīv., ""zaļūs"" kusteiba, ""zaļuos"" partejis i leidz).

Parostai puorzvols sasadora nu aluviskūs nūsādu, izalikalej škārs upis vogai i pasataisa valis formys: ar lāvu pīslaiti, pagrīztu preteimā straumei, ci ar stuovonu pīslaiti, pagrīztu pa straumei.

Škārsteiklys aba Iņternets (Internet) — ir vysu saiminīkdatoru (t.i. serveru, kam ir saiminīkvuords Hostname) i pi tūs davīnuotū datoru kūpa, kas sovā vydā lītoj TCP/IP. TCP/IP ir iz pakešu puorsyuteišonys (Packet switching) dybynuots Škārsteikla Protokols (Internet Protocol).

Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža. 1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys ""Iskra"" zemis, īstotūt Iskrys solu. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.