Kui toimub valkude tootmine, siis kõigepealt kopeeritakse DNA lõigult RNA, mis on DNA ja valgu vahepealne produkt. RNA sünteesimine on transkriptsioon. Mõne juhtumi puhul ongi RNA molekul see lõplik funktsionaalne ühik. RNA-d (tuntud kui ribosüümid) on ensümaatilise funktsiooniga ja mikroRNA-d on regulatoorse funktsiooniga. See konkreetne DNA järjestus, millelt toimub RNA transkribeerimine, on tuntud kui RNA geen.

Tallinna Ülikool, Kasvatusteaduste Instituut: Saskia Tärk, Kiusamise ennetamine ja sotsiaalse pädevuse arendamine I kooliastmes õpetajate hinnangul pilootprojekti ""Kiusamisest vabaks!"" näitel, Tallinn 2015

Arvatakse, et esimesed kirjalikud teated Dublini lähistel elavatest inimestest pärinevad Ptolemaioselt aastast 140 m.a.j. Mõnedel andmetel olid seal püsiasukad juba 1. sajandil e.m.a. Hiljem rajati sinna klooster. Linna rajasid 841. aastal skandinaavlased. Pärast normandlaste sissetungi sai Dublinist keskne sõjaline ja õiguslik jõupunkt, kusjuures suurem osa jõust oli koondunud Dublini lossidesse. Nii elati kuni Iirimaa iseseisvumiseni. 14.–16. sajandil oli Dublin ja selle lähiümbrus suurim valitsuse hallatav piirkond.

1925. aasta märtsis sai Salza Merejõudude juhatajaks ja 1928. aastal ülendati ta kontradmiraliks. Merejõudude juhataja oli ta 1925–1932. Merejõudude juhataja kohalt lahkus H. Salza enda soovil, tuues põhjenduseks nõrga tervise.

Kahe vahel"" on Birgit Õigemeele kolmas singel tema kolmandalt albumilt ""Teineteisel pool"". Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Heiti Kender, Meelis Meri, Priit Juurmann, Birgit Õigemeel, Anna Põldvee ja Eva Vaino. Singel anti välja jaanuaris 2010. Birgit esitas laulu ka Eesti otsib superstaari kolmanda hooaja finaalis.

Agulid (endanimetus агулар) on rahvas Dagestanis. Kõnelevad aguli keelt, mis kuulub dagestani keelte lesgi-samuri ehk kagurühma. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 34 160 aguli,, neist Dagestanis 28 054 (0,96% elanikkonnast).

Tooneseplaste vastsed toituvad puidust, suutes lagundada toiduks nii rakukesta komponente tselluloosi ja hemitselluloosi kui ka raku sisemuses leiduvaid valke, suhkruid ja tärklist. Nagu teisedki tselluloosi lagundada suutvad loomad, sõltuvad ka toonesepad selles protsessis soole mikroorganismidest. Samas toonesepad ei näri värsket puitu. Et toit muutuks neile suupäraseks, peab see seisma aastaid. Vastsestaadium kestab looduses ligikaudu 1 aasta, hoonetes ja mööbliesemetes isegi kuni viis aastat. Tooneseppadele on kõige meelepärasemad sellised elutingimused, kus temperatuur püsib 22–23 °C juures, suhteline õhuniiskus on 70–90% ja puidu niiskusesisaldus 18–20%. Kui suhteline õhuniiskus langeb alla 60% või puidu niiskusesisaldus alla 14% kaotavad putukad eluvõime.