Īkorta 1955 m. siejės 8 d. Pėrmasis direktuorius bova E. Dačka, katros muokīklā vaduovava 20 metū. Tou metu muokies 55 vakā. 1959 m. išleista pėrmuoji laida, katra bėngė ėlgus metus akordėjuona skīriaus vediēs A. Znuotėns ėr Z. Mingiela, katros 18 metu grajėj „Trimitė"" ėr 12 metū Vilniaus uoperas ėr balieta tetra orkėstrė.

Lietovē pėrmuosiuos rungtīnies baisē sunkē nugaliejė latvius, no pu tuo vėsus kėtus priešininkus be varga sutrioškėna ė apgīnė Euruopas čempijuonū tėtol.

François Mitterrand (g. 1916 m. spalė 26 d. - 1996 m. sausė 8) īr prancūzu puolitėks, katras 1981 – 1995 metās ēje Prancūzėjės prezėdenta parėigas.

Etnuograpėjė īr suocialėniu reiškėniu tīrinėjėms ėr aprašīms, katros remias tėisiuogėniu stebiejėmu. Istuorėškā pradiets nauduotė apibūdėnont literatūrėnius kūrėnius aple primitīvės, kolonėzoutas tautas. Dielē šėta etnuograpėjė gal būtė skaitliuojama kap literatūrėnis žanros, nebūtėnā sosėjės so muokslėniu vėsoumeniu pažėnėmo. Nepaisont šėta etnuograpėnē aprašīmā bova etnoluogėjės muoksla pradė. Tudie etnuograpėjėss sāvuoka tepuogi tonkē nauduojama kap etnoluogėjės sėnuonėms.

Georgos Frīdrėks Hendelis (Georg Friedrich Händel; 1685 m. vasarė 23 d. – 1759 m. balondė 14 d.) bova vuokītiu kėlėma ale Onglėjuo paskom kūrė̄s kuompozėtorios. Sīkiom so J. S. Bacho, Hendelis ī žīmiausis baruoka gadīnės pėrmuosės posės kuompozėtuorios.

Azėjė īr dėdliausė svieta dalis (~30% vėsa sausomuos pluota), čė given aple 60% svieta gīventuoju. So Euruopa sodara Eurazėjės žemīna. Rubežios tarp Azėjės ėr Afrėkas bē Azėjės ėr Euruopas žemīnu nie tėkslē apibriežams. Nu Šiaurės Amerėkas Azėjė skėr Beringa sāsiauris.

Konfucēnėzmos (trad. kėn.: 儒學; sopapr.: 儒学; pinyin: Rúxué; pažuodiou „intelektualu muokīkla“) – Kėnėjuo atsėradosė ė pu Rītū Azėjė paplėtos etėnė ė filosuopėnė sėstema, čiesās laikuoma viera. Svarbiausio autuorėteto tonkiausē laikuoms VI-V a. pr. Kr. gīvenės fėlosuops Konfucėjos, katruo vardo duoktrėna pavadėna vakarėitē.

Liza Džerard (Lisa Gerrard; gėmos 1961 metu balondė 12 d.) īr Australėjės mozėkontė, dainėninkė ė kompuozėtorė, katra bova svieta garsoma mozėkėnė dueta „Dead Can Dance“ narie (draugom so Brendano Perio).

Kampora San Džiuovanis īr pri plenta SS 18, tēpuogi pasėikiams ė traukiniu. Lamezėjė Termės uora ousts īr 25 km nu miestalė ė pasėikiams kelio A3.

Ans ketorioulėkas metu tebūdams ėšvīka ėš namū i Kuopenhaga, kor muokės dainioutė ė šuoktė. Prīš tai anuo vėsos ėšsėlavėnėms tebova 6 metā skaitīma ė rašīma.

Batvėniu šaknis ė lapā ī poikos šierals kiaulėm. Žmuonis ėš batvėniu lapu ė šaknū taisa zopės: batvėnius, batvėnīnė (svėklėinė), šaltėbarštius. Tepuogė taisa rūgštuoka batvėniu rasala. Batvėnėinuo (laukė, katram auga batvėnē) gerā aug mėižē.

Klaipiedas valstībėnė kuolegėjė, lėgė 2009 m. rogpjūtė 26 d. Klaipiedas versla ė teknuoluogėju kuolegėjė – nauniversitetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla Klaipieduo, Jaunystės g. 1.

Žėizdrė, da vadėnama Marso, īr katvėrta nu Saulės sėstėmas planeta. Nū Saulės notuolos 227,9 mlrd. km. Žėizdrės pavėršiu gers šmuots rīškē raudounas vuolėinas. Ton palē pluota īr zars do lėikos mėnkesnė ož Žemės planėta. Ana tor 2 satelėtos: Fuoba ė Dėima.