Ontras omžios prīš Krėsto - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 200 m. pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 101 m. pr. Kr. metu groudė 31 dėina.

Algirdas Pečiulis (g. 1956 m. groudė 1 d.) - Lietovuos puolėtėks, 2003-2007 m., 2011-2015 m. Plongės savėvaldībės tarības narīs. LiCS narīs.

Kūjienā - Kiedainiū rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Kūjienā īr ož maždaug 2 km i šiaurėis rītos nu Šventībrastē suodas. Anuo gīven 17 žmuoniū.

Nalaga’at (hebraju kalbuo rėikš lėistėis) īr napelna sėikontė uorganėzacėjė, ėkorta 2002 m., katra uorganėziuna aklū ė kortiū žmuoniū tētra vaidėnėmos. Uorganėzacėjės tėkslos īr platīntė infuormacėjė aple žmuonis gīvenontius so nagalė. Uorganėzacėjė īr Senuobės Džafas oustamiestie.

Vītenis (gėmė ~1260, mėrė [palē legendas – notrenkts žaiba] 1315 aba 1316 m.), Lietovuos dėdlīsės konėgākštis (nū ~1295 lėgė 1315 aba 1316 m.), Botvīda sūnus.

Międzyrzec Podlaski - miests pėitrītiū Lėnkėjuo, tarp Biała Podlaska ė Lioblėna, pri Krzna opės. Rajuona cėntras, katros priklausa Lioblėna vaivadėjē. 17.100 prietelē (2014 metūs).

Lėgas gīda vaistās (vaistažuolėm, ontpėlās, kemėnēs vaistās ėš aptiekas, ožkalbiejėmās, gīvenėma būda pamainīmo). Nug sena atēn tuokis vierėjėms, ka lėgas rondas kap Dieva koruonė ož griekus aba kap vėsuokiu biesu prīkėbėms, tūdie gīdont lėga svarbē ī ne tėktās gertė vaistus, bet ė so anās sakītė ožkalbiejėmus, ka lėgas nabgrīžom.

Spalė 9 d. ape 4:30 a. (Lietovuos čieso) - Šiaurės Kuoriejė šalėis šiaurie, vėinuo ėš šaktu, sosprogdėna pėrmuoji sava dėrbinsėnas kondoulėni ožtaisa.

Haris Mujezinović (Haris Mujezinovičios, gėmė 1974 metās sausė 31 dėina) īr Bosnėjės krepšėninks, bovės nacionalėnės rinktėnės ė ""Lietuvuos rīta"" žaidies.

Vėršotėnė anon posė roda. Oudega pilka, sīkēs roda, so 8-12 skersū siaurū joustu ė vėina platesnė galė. Apatė gal' būtė tomsė, ėšrašīta švėisiuom diemaliem. Pastaibis ba plonksnu. Jaunėklē švėisē rodė.

Skleipiū kūlis īr dėdlings kūlis, katros riuogsa Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo, Skleipiū kaimė. Pakliūn i Ventas regėjuonėnė parka pluota. Kūlis padėrbts ėš granėta.

Ondėnīns – ondėns ožėmams dėdlis pluots, apjėmontė̄s apli tris ketvėrtadalius vėsa Žemės pluota. Penkiūs Žemės ondėnīnūs (Ramiajam, Atlonta, Indėjės, Pėitū ė Arktėis) ondou nūlatuos kost, kadongė viejē gen anū pavėršiom bangas ė sodar sruovės.

Šventuoje Petra bazilėka Vatėkanė (it. La Basilica di San Pietro in Vaticano) – pagrėndėnė Ruomas katalėku bažninčės švėntuobė Ruomuo, Vatikana miesta valstībie, vėina ėš ketoriū Ruomas bazėlėku, dėdliausė svieta katalėku bažninčė, pavadėnta pėrmuojė puopīžiaus, Apaštuola Petra vardo.

Partenuons (senuobės graiku kalba: Παρθενών) īr šventīkla Graiku deivē Atienē, pastatīta V o. pr. Kr. Atienu akruopoli. Tai īr svarbiausis ėš Senuobės Graikėjės laikū ėšlėkes pastats, laikuoms Duorienėne eordere raiduos kolmėnacėjė, vėins magtėngiausiu svieta koltūrėniu pamėnklu.