Eesti haiku om luulõvorm, miä om haikust lühkümb. Hariligun haikun om tsilpe arv 5 + 7 + 5, a eesti haikun om kolmõ ria pääl kokko õnnõ 4 + 6 + 4 tsilpi.

Lehepuuq ommaq sadavidõ lehtiga vai igihall'aq puuq kattõsiimnekasvõ hõimkunnast. Eesti umamaidsõq puuq jaetasõq lehti perrä ahta- ja lajaleheliidsis.

Uma edimädse jutusõ pidi Šākjamuni Sārnāthi hirvepargin (Vārānasī lähkün) umalõ viiele inneskidsele seldsilisele. Šākjamuni edimäst jutust kutsutas Säädmüsetsõõri käümäpandmisõs. Päält tuud rännäs' tä nelikümmend aastakka, uma elo lõpuni Gangese orgo piten, põhilidsõlt täämbädse päävä Bihari osariigin ja opas' inemiisi.

Akbar Suur (Jalaluddin Muhammad Akbar, 1542-1605) oll' kolmas suurmogulist India valitsõja. Tä tull' võimulõ 1556. a. nink vallut' tagasi kunagi suurmogulidõlõ kuulunuq alaq Põh'a-Indian Afganistanini ja lajõnd' ummi valduisi lõunõn Godavari jõõni. Tä kärpe suurmaaumanikkõ džagirdarrõ võimo, lõi püsüvä keskvõimo ja haldussüstemi.

Mustjõgi (Harglõ kihlkunnan üteldäs ka Must egi) om jõgi Võromaal Karula, Urvastõ, Rõugõ ja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karula korgustigu hummogujaost Saarjärvest ja juusk Taheva mõisa man hää poolõ päält Koiva jõkkõ. Tä om Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin.

Lõunõeesti keeleala õdagu- ja põh'ajaon kõnõldavit mulgi ja tarto kiilt peetäs täämbätseni pääväni inämbüisi murdis. Nääq ommaq põh'a- ja lõunaeesti keeleala piiri pääl, tuuperäst ommaq saanuq pall'o mõotuisi põh'aeesti poolõ päält ni kujonuq loomuligus üleminekis lõunõeesti süämen kõnõldavalt maksimaalsõlt lõunõeestilidselt võro keelelt eesti keelele.

Ruumaja om sälgroodsoga elläi, kiä hingäs õhko, om hariligult külmä verega ja eläs päämädselt maa pääl. Ruumajal om paks sarvkihiga nahk nink tä luu munnõ.

Raamatun kujotõdas noorõ naasõ dramaatilist saatust Eestin katõ ilmasõa vaihõl. Koolist valla tett nuur oppaja piät mehele minemä vanalõ talopidäjäle ja ei päseki inämb vaimliidsi väärtüisi mano.

S'aksamaal om paras ilm lämmä suvõ ja külmä talvõga, a pikembit külmi ja lumitsit aigõ om harva. Vihma satas aastak läbi. Talvõ keskmäne lämmäkraat om 0 °C. Taivavii hulk om paras, 500 mm.

Üü tulõk"" om Kalkuni Mari edimäne albom, kon om 4 võrokeelist, 1 setokeeline ja 6 eestikeelist laulu nink 3 pilliluku. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Õunaviks. Kõigi lukõ muusiga om Mari kirotõt, sõnaq ommaq päämädselt perit võro ja eesti luulõtajilt.

Hiina kiil (漢語 hànyǔ vai 中文 zhōngwén) om hiina-tiibedi kiilkunna kiil, midä kõnõlõs päält 1,3 miljardi inemise päämidselt Hiina Rahvavabariigin, Taiwanin, Singapurin (nain main om taa ammõtlik kiil), Malaisian, Indoneesiän ja muial. Tegemist om kõnõlõjidõ arvo poolõst maailma kõgõ suurõmba keelega.