Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols.

Plykspuorņi (latiņu: Chiroptera; latvīšu: sikspārņi) irā dzeivinīku aiļa, ar 2 zemaiļim i 17 saimym. Pi plykspuorņu aiļas pīdar vairuok kai 1100 škirys, Latvejā dzeivo 15 škirys.

iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;

Niulejuos Latgolys latgali vysulobuok izglobuojuši nu senejūs latgaļu puormontuotū volūdu i kulturu da poš XX godusymtam, tok piec 1917 gods deļ politiskuos apmīgšonys (latvīšu šovinistu i krīvu rusifikatoru eistenūtuo etnocida) bejuši padūti krušai asimiļacejai: lela daļa latgaļu par varis īsaliejuse latvīšu tautys formiešonā, vēļ daļa – puorsakrīvuojuse.

Daškeviča V. Padūmu cīms: Dorba gromota cīmu školom deļ skaiteit-raksteit naprasšonas likvidešonas; nu krīvu volūdas «Советская деревня» tulkoja un porstrodoja V. Daškevič. — Moskova, 1930

Neofelis nebulosa (Griffith, 1821) (anglīšu: clouded leopard; krīvu: дымчатый леопард; latvīšu: dūmakainais leopards) irā leļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Neofelis nebulosa dzeivoj Denavydpustum Azejā.

Saulis kolni kai vīna nu golvonūs senejūs latgaļu svātvītu īīt objektu kompleksā ar vērtini poguoniskai kulta vītai soveigu pasauku – Saulis kolni, Dīva duorzs, Jūdazars, Valnazars, Saulis azars i ct.

Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce ""Vikingu laiki"". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.

Caur sovu pyrmū gruomotu Seppuku iz saulis vādara (1995, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču) devs kvalitativai jaunu pagrīzīni latgalīšu poezejā – i tematikys, i muokslyskuos izsaceibys, i auteņtiskuos volūdys vierteibu lītuojuma zinē. Pīrakstejs pyrmū postmodernizma romanu latgalīšu literaturā Valerjana dzeive i redzīni (1996, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču). Kūplasīnī Pagrauda (1999) publiciejs vierteigys esejis, pasūleidams novatorisku, myuslaiceigu pasavierīni iz latgalīšu literaturys viesturis.

Publiciejuse rokstus (aptuv. 1000) ap literaturys i kulturys vaicuojumim žurnalā „Karogs”, „Zeltene”, „Zvaigzne”, gazetā „Cīņa”, „Neatkarīgā Cīņa”, „Rīgai 800” u.c.