Meil luudusõn kasuvaq ahtalehelidseq puuq ommaq: kõiv, haav, must lepp, valgõ lepp, tuum ja mitmõq paiuliigiq ni sissetuuduist liigest kõgõ hariligumb papli. Naaq kõik kannahtasõq häste külmä ja ommaq miiq kliiman väega vastapidäväq.

Kaika suvõülikuul 1990 Loosil peeti Vahtsõliina kihlkunnan Loosi koolimaja man. Mõttõtalossin proomiti selges kõnõldaq võro liikmisõ lähämbit ja kavvõmbit tsihte. Arotõdi, kuimuudu saa võro keeli kõnõldaq armastusõst. Tutvustõdi Võromaalt peri kirändüsinemiisi.

Võro keele esiqmuudu ja eesti keelest tõistmuudu sõnavara tulõ vällä jo kõgõ egäpäävätsempi sõnno man. Tuu man ommaq pall'oq võro keele sõnaq lähkümbäq soomõ ku eesti keelele:

Ristjä, kiä om joba inne saanuq Pühä Vaimu ristmise, juhatas ristmist Jeesusõ Krõstusõ nimel. Tuu kedä ristitäs tulõ allapoolõ painutõt pääga ja nägo allapoolõ üleni vette kasta.

Iirimaa 26 krahvkunnast sai Iiri Vaba Riik, miä oll konstitutsioonilinõ monarhia Briti valitsusõ all (1927 sai monarh tiitli „Iirimaa kuning“). Täl oll' kindralkupõr'naatri, katõkualinõ parlament, valitsus, mink nimitüs oll' täütevnõvvokogo (Executive Council), ja pääministri, kink nimitüs oll' täütevnõvvokogo president. Põhisäädüs oll' Iiri Vaba Riigi põhisäädüs.

Analüütilidse geomeetriä loengul tulõt' prohv. J. Sarv õgvajoonõ normaalvõrrandit. Tulõtaminõ läts' õigõq pikäle ja ku lõpus jouti võrrandini, sis ütel' Sarvõ Jaan: ""Oo, säänest võrrandit olõ-iq maq inne nännüq!"" nink kirut' värisejä käega sinnäq manuq: ""J. Sarv"". Edesi kost' tä: ""Oo, ku tiiq parhilla lähät sinnäq raamadukokku ja võtat säält Bjuškensi ""Analititšeskaja geometrija"", sis sääl om taa võrrand - niisääne"". Tä kirut':

Tšuvašimaa vai Tšuvaššia (ammõtligult Tšuvaši Vabariik, tšuvaši k. Чăваш Республики, vinne k. Чувашская Республика) om Vinnemaa 1. järgu valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalringkunnan. Tšuvašimaa päälinn om Tšeboksarõ.

Brasiilia Vabariik (portugali keelen República Federativa do Brasil) om kõgõ suurõmb Lõunõ-Ameeriga riik. 2013. aastagal elli sääl umbõs 201 mill'onat inemist. Nii suurusõ ku rahva hulga poolõst om Brasiilia maailman viies riik.

Ku türkläseq vallutiq 1541 Buda, sõs sai Ungari jaetus kolmõs tüküs ja nii jäi tuu 17. aastagasaa lõponi. Põh'aõdagujago, midä kutsuti Ungari Kuningriigis panti kokko Habsburgõ valduisiga, kiä valitsiq ku Ungari kuningaq. Hummogupoolitsõst jaost puulhindäperi riik, midä kutsuti Transilvaania vürstiriigis ja miä oll' kuigivõrd sõltuv türkläisist (ildampa Habsburgõst). Ungari keskosa (muuhulgan Buda) oll' türkläisi võimo all ja tuud kutsuti Buda Pašalikus.

Hirohito (裕仁) (1901–1989) oll' Jaapani 124. keisri, kiä valits' 1926–1989. Timä valitsõjadeviis oll' Shōwa, minkperäst tedä tundas ka ku Shōwa-tennot. Tä oll' perämäne Jaapani keisri, kedä avvustõdi 1945. aastagani ku sintoismiuso elävät jumalat.

Kõik võro keele peethelüq (päält j ja q) võivaq ollaq kas kõvaq vai pehmeq. Kakkõhelü om võro keelen harilik ja keeleoppusõ poolõst tähtsä helü, miä eräldäs väega sagõhõhe sõnno tähendüisi, nt maa (üts) ja maaq (mitu).