Viländi maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Viländi rajuun nimetedi ümbre Viländi maakunnas.

Inemiisil om viis miilt: nägemine, kuuldminõ, haisutundminõ, maitsminõ ja pututaminõ. Naidõ riistaq ehk tallitusas'aq ommaq silmäq, kõrvaq, nõna, kiil ja ihonahk. Naaq liikmõq ommaq tegeväq esiqeräligult närve läbi, miä pääaiust näide sisse lääväq. Silm näge, kõrv kuuld, nõna tund haisu, kiil maits ja ihonahk (esiqeräligult sõrmõots) pututas närve abiga ja närviq tallitasõq kõik nuuq tundmisõq pääaiu poolõ, kon vaim sõs arvo saa, määne nätt asi, kuult helü, maitsõt ruug nink nii edesi om.

Taa om pühä prohvõt' Eelijä (sl k Илия, kr k Ἠλίας) mälehtüspäiv. Peetäs pääas'aligult Setomaal ja om aost aigu suur praasnik olnuq, mink juurõq küünüseq inneristiaolidsi kombidõ mano.

Timä maahalaskmisõ pääle 28. piimäkuu pääväl 1914 Sarajevon kuulut' Austria-Ungari Serbiäle sõa. Tuu pääle kuulutiq Austria-Ungariga liidon olõvaq maaq (Kolmikliit) ja Serbiäga liidon olõva maaq (Antant) ütsütele sõa nink pääle naas' Edimäne ilmasõda.

Terve elomaa piiren om lindoravit veidüq ni harvakult ni 20. aastagasaa seen ommaq nääq viil harvõmabas jäänüq. Hummogu puul om lindoravit inämb ku õdagu puul. Õdagupoolitsist elomaist on lindoravit kõgõ inämb Soomõn, a sääl kah õnnõ laiguldõ. Õuruupan jääs lindoravit kõrrast veidembäs, selle et mõtso ülearvo suurõ majandamisõ peräst häöseq ärq vanaq oosõliidsi puiõga haavistuq, miä ommaq lindoravidõ tähtsäq elokotusõq.

Kõmri kiilt kõnõldas põhilidsõlt Kõmrimaal, kon taad kõnõlõs umbõs 500 000 inemist. Keldi keelist om kõmri kiil imäkeeles kõgõ suurõmbal hulgal inemiisil. Kõmrimaal om kõmri kiil inglüse keele kõrval ammõtlinõ ja koolikiil.

Don Quijote"" (hispaaniakeelidse originaalpäälkiräga ""El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha"") om hispaania kiränigu Cervantese Migueli romaan.

Jeesus Krõstus, Sõna, miä sai lihas, kuuli risti pääl patotsidõ lunastusõs, nõssi üles kolmandal pääväl ja läts' üles taivahe. Tä om inemkunna ainugõnõ Pästjä ja ainugõnõ tõõlinõ Jummal.

Tõõsõ ilmasõa aigo Helsingi päädü mitmõhe Nõvvokogoliido suur'pommitustõ. 1952 peeti Helsingi olümpiamängoq ja 1975 Euruupa turvalisus- ja ütentüükonvõrendsi (ETÜK) tippkokkosaaminõ. Aastaga oll' 2000 Helsingi üts' Euruupa kultuuripääliinost ja 2012 Design-pääliin.

Kõgõ tähtsämp spordiala Brasiilian om kimmähe jalgpall. Brasiilia miiskund om kõikaig olnuq ku mitte kõgõ kõvõmp kõgõn ilman, sõs üts kõvõmbit. Tä om tulnuq viiel kõrral jalgpalli maailmameistres: 1958, 1962, 1970, 1994 ja 2002.

Keskmäne eloigä om 79,9 aastagat. Ütel immäl om keskmädselt 1,4 last ja kuulminõ om 7,9 1000 inemise kotsilõ 2009. aastaga saisoga. Neoq näütäjäq ommaq üteq maailma madalambaq.

Puulpäävä üüse oll' tuu mängmine. Sõs veeti vägipulka ja oll' kaalaluuri vidämine ja tsuuri lüümine. Kuq öüdsiaig oll' lõpnuq, korssiq poisiq raha kokko, tõiq viina ja peiq sõs perämäst pito.