Iisli (ladina k. Equus asinus) om hobõsõ muudu kodoelläi. Iisli om kodostõt 4000 i. m. a. Egüptüsen. Tedä pruugitas kõgõ inämb vioeläjäs. Vanaq ruumlasõq peiq iislit pühäs eläjäs. Õuruupahe ilmuq iisliq pronksiaol, kongi 2000 aastakka i. m. a. Lõunõpoolitsidõ maiõ väikeisin majapidämiisin pruugitas kergembide kuurmidõ vidämises iislit ka täämbädsel pääväl.

Bütsants vai Hummogu-Rooma keisririik oll' riik 4.-15. aastagasaal Balkani puulsaarõl, Iin-Aasian nink 4.-7. aastagasaal ka Põh'a-Afrikan. Bütsandsi riik tekkü, ku Rooma riik jaeti Õdagu- ja Hummogu-Rooma riigis (lõplikult olliq nuuq kats riiki umaette 395. a.). Pääliin oll' Konstantinoopol, midä inne oll' kutsut Bütsandsis (Byzantion).

Paranduisi põhilinõ sisu om tuu, et kakkõhellü (q) ja pehmehüst (') soovitõdas märkiq veidemb ku inne, õnnõ kõgõ hädätarvilidsõmbidõ kotussidõ pääl, põhilidsõlt sääl, kon naaq eräldäseq tähendüst. Korgõt õ-hellü (y) märgitäs edespiten hariligu õ-ga, selle, et taa helü eräldä-i kunagi tähendüst.

l) tinkõlõjan kõnnõviisin: teesi(q), kaesi(q), tiissi(q), kaessi(q), kargasi(q), kamandasi(q), vähändäsi(q); tennü(q), kaenu(q), karanu(q), kamandanu(q), vähändänü(q).

Kambodža - Kamõrun - Kanada - Kasastan - Katar - Keeniä - Kesk-Afriga Vabariik - Kiribati - Komooriq - Kongo DV - Kongo Vabariik - Kreeka - Kuuba - Kuveit - Kõrgõstan - Küprüs

Šākajmuni elolugu om kõvva mütologiseerit. Legendi perrä sündü tä Lumbinī mõtsasaarõkõsõn ja timä imä kuuli pia päält timä sünnütämist ärq. Esä kasvat' tedä muust ilmast eräle, et tä es nännüq maailma viletsüst. Ettekuulutusõ perrä pidi saama Siddhārthast suurmiis, kas valitsõja vai oppaja. Siddhārtha võtt' naasõ (Jašodharā) ja näil sündü poig Rāhula. A Siddhārthal läts' siski kõrda nätäq ka ilma halva puult – haigust, vanahust ja surma – ni tä otsust' rikkast elost vallalõ üteldäq ja naas' 29-aastagadsõlt askeedis. Ku tä näkk' hindäpiinamisõ mõttõtust, jätt' tä tuu maaha. Päält tuud joudsõ tä 35-aastagadsõlt Gayā liina lähkün bodhipuu all istun virgumisõni (sanskriti k. bodhi).

Kiiora om 2010. aastaga suvõl kokko saanu' nuuri muusikidõ punt, kiä tollõst aost sääntse nime all üteh mängvä'. Tah pillimängupargih mängse' kõgõpäält Luhamaa vele' Leima Laurits ja Leima Matis (Zetodõ kiigamiis) ni Tsätski nulga näio Ämariku Evelin, a 2017. aastagast tõmbas karmoškat Seto Kuningriigi pillimiis Jürisoni Margret, kiä om peri Irboska nulgast. Kiiora mäng seto tandsomuusikat, hindä kirotõt pallo ja ka' hõimurahvidõ muuskat. 2012. aastaga detsembrih saiõ valms näide edimäne tsõõrikplaat ""Püdsäjüräjidõ pido"".

Mulgi keelel arvatas ollõv tuhatkund kõnõlõjat päämidselt Lõuna-Eestin Mulgimaal (Helme, Karksi, Halliste, Tarvastu ja Paistu kihlkund), miä jagonõs seo ilma aigo Viländi ja Valga maakunna vaihõl.

Põlva õigõusu kihlkunnakuul oll' Põlva kihlkunnan tüütänü kihlkunnakuul. Kuul' naas' tüüle Kähri õigõusu kerko man 1851. a. nink pia saivaq sinnäq op'ma tütärlatsõq kah. Oppi saivaq nuuqki, kiä olõ-s õigõuskliguq.