Tuu oll' sõs, ku vanast Vinne riike valits' tsaar Piidre Edimäne. Sõs tuu käve väega sakõhe üüseti Peterbuura huulitsede pääl vol'na rõiveh ja kai, kuis rahvas ellevä ja mis teiväq. Ütskõrd, ku timä niimuudp üüse kõn'se, johto timä ütele eesti soldanele mano, kiä kõrtsist joomast oll' tulno ja huulitsa viirde rentslehe makama jäänüq. Timä lask' soldane säält ütte ilosahe majja viiäq.

Võidu om tett tuust aost pääle, ku eläjide piimä om söögis tarvitõt. Vanast tetti võidu võiukirnun hariligu puuluidsaga hõõrõn vai kinnidse anoma seen loksutõn.

Mulgi keelel olõ-i seeni ammõtlist staatust. Aastal 2004 luudi külh lõunaeesti kiili staatusõga tegelejä valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäni mulgi keele õiguslikku staatust ärq määränü.

Võro kiräviie (vahtsõnõ kiräviis) om kinnütänü 1995. aastagal Võro Instituudi kokko kutsut komisjon (Paul Hagu, Toomas Help, Sulev Iva, Enn Kasak, Valdek Pall, Peeter Päll, Seppo Suhonen, Tõnu Tender, Jüri Viikberg, Tiit-Rein Viitso).

Tähetiidüsline talv nakkas talvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja suvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl. Ilmatiidüsline talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla -10 °C. Fenoloogilinõ talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla 0 °C.

Ku terveh leeväpäts alostõti ja edimäne käärd lõõgat'e, sõs tett'e lõõgatolõ leeväle rist pääle, et leeväl jakko olõsseq. Leibä et tohiq kiäke üte käega murrataq. Ainolt üte käega oll' lubatoq leibä murdaq tol, kel üts käsi haigõ ja kellel rinnalats üsäh. Kes leeväpätsi kandso-otsa sei, tuu sai kas küläotsa mehele vai küläotsast naasõ. Ja tütrekuq, kes leeväpätsi kandso-otsõ seiväq, nool'e kasvevaq suurõq nisaq.

Sulgõ seen ommaq antu tunnõtumbaq võõrtäheq. Naid pruugitas õnnõ võõrkeelitside sõnno ja võõrkeelitside vai vanaperälidsen kiräviisin nimmi kirotamisõs. Tähte c pruugitas kuikivõrd ka luulõn ja ilokirändüsen. Tähte f pruugitas õnnõ võõrsõnon.

1934. aastaga Kriminaal'kohtupidämise säädüisi perrä tetti surmamõistõtulõ ettepanõk' uma elo esiq mürgüga lõpõtaq. Ku tä tuud viie minodigaq ärq es tiiq, puudi tä üles. ENSV-n viidi 1960. aastagal Talliina Patarei vangimajan viimäst kõrda läbi surmanuhklus (1959. aastaga kohtuotsusõ põh'al). Tapõt inemine oll' võlssnime all elänüq Keldo Valter (Valter Kelt), kiä oll' surmalõ määrät ka S'aksa natsivalitsusõ puult 1940. aastidõ algusõn. Tuuperäst olõ-s antifassisti ärq tapmisõs selget põhjust, a tuud tetti Moskvalõ miildümises rehekuupühhi puhul.

Saskatchewani provints om uma nime saanuq Saskatchewani jõõ perrä. Tollõ nimi tulõ ummakõrda kriikeelidsest sõnast kisiskatševan, miä tähendäs ""kipõt vuulu"".

Karl V aol joud' Habsburgõ valitsõjasugu uma võimsusõ tippu. Et timä võimo ala kuuluvaq ka Hispaania asomaaq Lõunõ-Ameerikan, sõs üteldi Karl V impeeriumi kotsilõ, et tuu kotsil lää-i päiv ilmangi ala.

Eläjäarstitiidüs vai veterinaaria om tiidüs, miä uur eläjide tõpi, eläjide produktiivsusõ nõstmisõ küsümüisi ja eläjide tõpi ärqhoitmisõ võimaluisi inemiisil.

Järve perveq olõ-iq korgõq, a ommaq sõski kõvaq. Pall'o om liivast viirt. Vesi lätt sügävämbäs aigopite, põhi om kõva, sügävämbän muanõ. Kalda veeren om hulga linaleokivve. Vesi om pruunikas ja paistus kehväste läbi (1,2 m).