Tarto gümnaasium oll' poiglatsi kroonukuul Tarton, miä tüüt' 1804-1918. 1804-1890 oll' kooli amõtlinõ nimi Tarto Kubõrmangogümnaasium ja 1904-1918 Tarto Aleksandri Gümnaasium. Algul oll' 3-klassilinõ, vaihhõpääl 5- ja 7-klassilinõ ni aastagast 1890 8-klassilinõ. Tarto gümnaasium oll' klassikalidsõ opikavaga Eesti kõgõ suurõmb keskkuul, miä and' 1809-1917 Tarto ülikuuli immatrikuleeritüist eesti üliopilaisist põhilidsõ osa (40,1%). Gümnaasium lõpõt' tegevüse 1918. 1919 anti koolimaja üten eestläisist opilaisiga Treffneri gümnaasiumilõ.

Ku leib ahjo ärq om pantoq, sõs kaabitas mõhk ärq, kas väädsega vai mõnõ puulipatsega. Nuuq mõhe kaapõq höörätetässeq peo vahel pätsis ja jätetäs mõhkõ juurõtusõs. Tuu juurõtus poodõtas tõõsõ leeväkohetusõ panmise aigo leeväkohetusõ sisse.

Järve juuskvaq sisse Kuura jõgi ja Allumäe oja nink järvest vällä juusk Vaidva jõgi. Vesi vaihtus ärq kipõstõ, 5-6 nädäli takast. Järv om pehme viiga.

Joba üliopilasõpõlvõn kirot' tä eesti keelen ria populaartiidüsliidsi artiklit: ""Kastõq ja undsõq"", ""Sulatisõq"", ""Lämmäst"", ""Tuli"", ""Õholaiv"", ""Tähtsäq hod'otäheq"", ""Kestjäq tuulõq"". Erälde brosüüri kujol ilmuvaq 1904. a. viil ""Prõllatsõ ao tiidüs"" ja ""Lämmi tüütämän. Eelektri inemise teenistüsen"". Var'onime Rusticus all propagiirse tä ateismi kirätüken ""Midä usku ja kuis usku"", ""Tiidüse kimmüs"" nink ""Usuoppusõst tulõvadsõn Eesti koolin"".

Diogenes sündü Sinope liinan, miä s'oo ilma aigu om Türgin. Tä aeti säält vällä nink tä kolisi Ateenahe, kon täst sai Antisthenese opilanõ, kiä esiq oll' olnuq Sokratese opilanõ. Diogenes elli ku ker'us Ateena uulitsa pääl ja pidi suurt vaesust vuurusõs. Maja asõmõl ollõv tä elänü suurõn tönnin nink päävätsel aol ollõv tä uma latõrnaga hulknu tänävit pite kuulutõn, et ots' ausat inemist, a lövvä-iq joht. Lõpos asot' tä elämä Korintosõlõ, kon elli iks niisama tagasihoitligult.

Iraani riigipööreq vai Islamirevolutsiuun toimu 1979. aastagal ja muut' Iraani konstitutsioonilidsõ monarkia, kon valits' šahh Pahlavi Mohammad Reza, islami vabariigis, midä juhtõ ajatolla Khomeynī Rūḩollāh. Ajatolla Khomeini oll' ka riigipüürdmise juht ja vahtsõ riigi põh'andaja. Tuud riigipüürdmist om kutsut suurusõ poolõst kolmandas riigipüürdmises pääle Prantsusõ riigipüürdmist ja oktoobripööret. Om üteld, et tuu sündmüs tekk' islamifundamentalismist ""poliitilidsõ jovvu ... maiõn Marokost Malaisiani.

Engelsi Friedrich (1820-1895, Friedrich Engels) oll' s'aksa sotsiaaltiidläne, kirämiis, poliitigateoreetik, filosuuf. Üten Marxi Karliga loetas tedä kommunistligu teooria esäs. Katõkeske kirotiq nääq 1848. aastagal Kommunistligu Partei Manifesti. Engels toimõnd' ka Marxi Karli ""Kapitali"" tõist ja kolmandat köüdet pääle tuud, ku Marx ärq kuuli.

Ku tä esä kuuli sis Adolf elli pensionist ja imä kulul: käve oopõrin ja kunstigallõriin ja taht` kõrgkuuli minnäq a tä raha sai otsa ja tä es lääq. Lätś hoobis Meidlingihe kon oll` kodolda inemiisi päävari.