Dekolonisiirmine om koloonijidõ ärqkaotaminõ. Kunagidsõst kolooniast või saiaq hindäperi riik, tä või kokko minnäq mõnõ tõõsõ riigiga vai saiaq hindäle ""vabalt assotsieeritüse"" staatusõ.

Matka ettevalmistaja om Kotovi Toivo, kiä alostusõs rata, tsihilöüdmist ja kaardilugõmist lühkült oppas. Tett om kats marsruuti: pikemb ja lühemb, et inemise saassiq uma jovvu perrä hindäle parra valliq.

Varatsõmba luumisao joosul saaduq nimeq Sännä Trubaduur ja Paaž passisõq häste nii tä loomingu ku tä hindäga. Lõuna-Eestist, Sännäst peri Adson om olnuq eesti kiränduse kõgõ järekimmämb murdõluulõtaja. Murdõtekstiq ommaq kõigin timä ütsän luulõkogon (1917-1973). Debüüt „Henge palango” (1917) ja järgmäne luulõraamat „Vana Laterna” (1918) ommaq sündünüq Siuru kirändüsrühmä kuulumisõ aigo ni naid või kaiaq ku katõkõnõt Underi Marie edimäidsi luulõkokõga. Adsoni Arturilõ om umanõ luulõ köütmine latsõpõlvõmaiõ ja vanatestamentlikkõ lättidega. Adsoni loomingun om ütelt puult suurõjoonõlisust ja pühäpaistet, a tõõsõlt puult om ka nätäq, et tälle miildüseq tsill'okõsõq ja lihtsäq, kimmäst tunnõt pakvaq as'aq. Nuuq andvaq tuuni ka timä pagolasõpõlvõn kirotõduin mälehtüisin. Uman kolmandan luulõkogon „Roosikrants” 1920 hoit Adson till'okõsõ ilma poolõ. Sääne mõttõviis süvenes ka viil luulekogon „Pärlijõgi” (1931). Adsoni illatsõmba ao luulõn muutusõq pääteemas kuulmisõ- ja olõmaldaq olõmisõ meeleoloq („Kaduvik”, 1927; „Lehekülg ajaraamatust”, 1937). 1920. aastil oll' Adsonil ku vanõmba põlvkunna kiränigul tähtsä osa täütäq eesti kiränduselo kõrraldamisõn, samal aol oll' tä teküs tiatri- ja kiränduskriitik.

Üten 1843. aastaga trüküga trüküti taad raamatut 7000 tükkü. Tedä pruugiti pall'odõn Võro- ja Tartomaa koolõn. Koolival'tsus kohust' kõiki praavuskiid hankma naid raamatit egalõ koolilõ 10 tükkü. Sjoo raamat om edimäne puulõikõpiltega (11 tükkü) maakeeline aabits-lugõmik.

Himmakülä om vähämbält paarsada aastakka vana. Kolhoosiaol oll' tan Koit-kolhoosi suurfarm (läts' käüki 1973), kon peeti lehmi, ja ehitedi 12 kortõriga nn. ütismaja. Viil 1980. aastagidõ lõpun ehit' kolhuus umilõ tüüliisile 10 üteperreelämist. Ku kolhoosiaig läbi sai, möi kolhuus suurfarmihuunõq maaha ja pääle tuud ommaq noin huunin olnu mitmõq puutüüfirmaq.

29. lehekuul 1884 võtt' naasõs Lloydi Constance'i, kiä oll' kaunis rikas, nii et nä saiq häste ellaq. Naidõ edimäne poig Cyril sündüs' 1885. ja tõnõ poig Vyvyan 1886. aastagal. Cyril kuuli edimäsen ilmasõan, Vyvyan kirot' raamadu rängäst elost esä vangiminegi aol.