The Mordvinic languages between bush and tree: A historical reappraisal. – Sámit, sánit, sátnehámit. Riepmočála Pekka Sammallahtii miessemánu 21. beaivve 2007. Doaimmahan Jussi Ylikoski ja Ante Aikio. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura / Société Finno-Ougrienne 2007 (Mémoires de la Société Finno-Ougrienne 253), 115–135.

20. aastagasaa alostusõn oll' Kanepi kihlkunnan 20 mõisat: 16 perismõisat, 3 kõrvalmõisat ja 1 kerkomõisa. Pääle tuu oll' viil 7 kar'amõisat.

Muhammad vai Muhamed (täüsnimega Abu al-Qasim Muhammad Ibn Abd Allah Ibn Abd al-Muttalib Ibn Hashim, u. 570/571 Meka – 8. piimäkuu päiv 632 Medina) om muhamediuso põh'andaja ja muslimidõ jaos jumala (Allahi) prohvet. Koraani perrä om tä perämäne ja kõgõ suurõmb prohvet prohvetide rian, kohe kuulussõq viil näütüses Aabraham, Ismael, Iisak, Jaakob, Taavet, Ristjä Johannes, Moosõs ja Jeesus.

Rahvamuusiga om määntsegi rahva muusiga, midä andas edesi suulidsõlt. Rahvamuusiga hulka kuulusõq rahvalauluq ja pilliluuq, midä hariligult om mängit tandsus.

Eesti ja soomõ keelen om kombõs pitäq astmõvaeldusõs tugõva (TA) ja nõrga astmõ (NA) vaeldumist, säälhulgan eesti keelen pikkusvaeldus (nt TA pakki : NA paki) ja laadivaeldus, kon sõna sisehelüq muutusõq (nt TA `valda : NA valla). Pikkusvaeldusõn tulõ astmõvaeldus vällä tuust, et pikkusastmõq (II vai pikk astõq ja III vai ülipikk astõq) vaeldusõq. Eesti keelen om viil I vai lühkü pikkusastõq, a tuud ei loedaq pikkusvaeldusõs. Soomõ keelen om umalt puult õnnõ kats pikkusastõt, lühkü ja pikk, ja astmõvaeldusõs peetäs õnnõ täüs'peethelle (k, p ja t) vaeldumist, nt seppä : sepän ’sepp : sepä’ ja lupa : luvan ’luba : loa’. Soomõ murdin om ka tõisi helle pikenemist mõnin sõnamoodõn (nt Oulu murdõn tulen : tullee ’(ma) tulõ : (ta) tulõ’), kon edimäne silp om lühkü ja tõõsõn om pikk vabahelü, a tuud nimitedäs geminatsioonis.

Eesti haikudõ edimäne ümbrepant kogo „Aika sattuu. Vironhaikuja” ilmu Soomõn 2011. aastagal. Soomõkeelidse teosõ jaos märke ümbrepandja Oittisõ Hannu vällä sanri nime soomõ vastussõs vironhaiku.

Heino mõist' häste kiili: vabalt soomõ, s'aksa ja vinne kiilt, veidemb poola ja inglüse kiilt. Tä oll' haridusministri Eiseni Ferdinandi sõbõr ja nõvvoandja. Mõlõmbaq Võromaa miheq saiq ütsütest häste arvo ja peiväq luku tõõsõ arvamiisist.

Pulga Jaan om loonuq pall'o rahvalikkõ laulõ (nt. ""Egamehe reilendri"", ""Ei olõq hullu""), bluusilugusit (nt. ""Murõt ei olõ"") nink sõnno mõnõ tunnõt viie pääle (nt. ""Liisa"", ""Mercedez-Benz"", ""Linda, vaim!""). Nuuq lauluq ommaq joudnuq nii timä hindä ku ka tõisi artistõ (nt. Nipernaadi, Ummamuudu, Lõkõriq, Sannaliseq) albommõ pääle. Ummi laulõ om Pulga Jaan kitra saatõl nii ütsindä ku Viie pääle seltskunnaga laulnuq pall'odõl võro üritüisil ja kontsõrdõl. Uma muusigutegevüse peräst om Pulga Jaani vahel kutsut Võromaa Võssotskis.

Veriora vald om vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Räpinä kihlkunda, väikene jago jääs Põlva kihlkunda ja Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Veriora vald Põlva maakunda.