Znane zgradbe in ureditve, ki jih je zasnoval Ravnikar, so: izjemna palača Mestne občine Kranj (OLO Kranj), grobišče talcev v Begunjah in posebej zanimivo grobišče talcev v Dragi. Zasnoval je ureditev za pokopališče internirancev v Kamporju na Rabu (1953) in več manjših spomenikov v Ljubljani. Njegovo delo so mdr. stanovanjski kompleks Ferantov vrt (1975), zgradba časopisnga podjetja Dnevnik (Kanarček, poimenovana po rumeni plastični fasadi) in Fakultete za gradbeništvo in geodezijo, nazadnje je zmagal na natečaju za prizidek k Narodni galeriji (dograjen 1993), vse v Ljubljani. Več objektov je postavil tudi v Kranju (banka, Hotel Creina, Veleblagovnica Globus - sedaj knjižnica). Ravnikar je oblikoval opremo za knjige, plakate in druge izdelke.

Nastopila je na poletnih olimpijskih igrah v letih 1960 in 1964, kjer je osvojila dva zaporedna naslova olimpijske prvakinje v suvanju krogle ter naslov prvakinje in podprvakinje v metu diska. Na evropskih prvenstvih je osvojila dva zaporedna naslova prvakinje v metu diska ter zlato in bronasto medaljo v suvanju krogle. Šestkrat zapored je postavila tako svetovni rekord v suvanju krogle, ki ga je držala med letoma 1959 in 1967, kot tudi svetovni rekord v metu diska, ki ga je držala med letoma 1960 in 1967.

Po uporu v Bosni in Hercegovini 1875 se je tudi Črna gora vpletla v vojno s Turki in jih nekajkrat premagala. Na berlinskem kongresu 1878 je Črna gora končno dobila mednarodno priznanje, pa tudi ozemeljsko se je močno povečala, saj je dobila Nikšić, Kolašin, Bar in Ulcinj, kar je bilo zelo pomembno za njen gospodarski in družbeni razvoj. Ozemeljsko se je zdaj skoraj podvojila. Na novo pridobljenih ozemljih je takoj odpravila turški fevdalni sistem, vendar je bila drobna kmečka posest še naprej značilnost v agrarnih odnosih. S to delitvijo zemlje so večji del dobili knez in državni funkcionarji. Ena najbolj pomembnih pridobitev so bila mesta in izhod na morje. Zdaj je zaživelo gospodarstvo in nastajalo je tudi meščanstvo. V državo je začel pritekati italijanski in avstrijski kapital in 1906 je država dobila svojo valuto - perper. Začeli so graditi ceste in jih do preloma stoletja zgradili okrog 450 km. Nastajala so podjetja za predelavo lesa, izdelavo tobaka in piva. Razvijale so se banke in hranilnice, vzpostavljale so se telegrafske in telefonske povezave.

Juan María Laboa: La storia dei papi. Tra il regno di Dio e le passioni terrene. Jaca Book, Milano 2007. (Historia de los Papas. Entre el reino de Dios y las pasiones terrenales. Iz španščine prevedli: Antonio Tombolini, Emanuela Villa, Anna Serralunga).

Graf je priimek v Sloveniji, ki ga je po podatkih Statističnega urada Republike Slovenije na dan 1. januarja 2010 uporabljalo 23 oseb in je med vsemi priimki po pogostosti uporabe uvrščen na 12.060. mesto.

V gledališki sezoni 2015/16 je v Metropolitnski operi uspešno nastopila v vlogah treh kraljic v tudorski trilogiji (Anna Bolena, Maria Stuart, Roberto Devereaux) Gaetana Donizettija. S tem je postala prva sopranistka v zgodovini te operne hiše, ki se je odločila spoprijeti s tem zahtevnim pevskim in igralskim izzivom.