Sīvīts jūzmiņs parostai šauruoks kai veirīša, bez tuo, sīvītem jūzmiņa vīta parostai 2—3 cm augšuok puponys. Veirīšu vydā byun leluokys izškireibys: vīnim jūzmiņs augšuok, a cytim — zamuok puponys. Sīvītem jūzmiņs cik nacik plotuoks na veirīšim, vysa pyrma deļtuo, ka sīvītem plotuoki bļūdkauli. Kab jūzmiņs izavārtu tīvuoks, daudzejis sīvīts XVIII i XIX godusymtūs nosuoja korsetus i korsažus.

[5] i [6] dūd 2 variantus, kai rokstoms latgaļu vuords. Varbyut ""latgali"", senejī Latgolys ļauds, irā Latgallians (ar divejim ""L""), a ""latgali"" - parostai ""Latgalians""? Ka kuram zynoms pareizais termins, lyudzu, pīrokstit.

Dzymuse 1952 g. Daugpiļs rajona (niule — Vuorkovys nūv.) Randaukys solā. Vuicejusēs Amuļu ostoņgadeigajā školā, Leivuona 1 vydsškolā. Studiejuse Tarbatys universitetā, Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets), jū beiguse 1976 godā. Darejuse Latvejis Zineibu akademejis Literaturys, folklora i muokslys institutā, Latvejis kulturys akademejā. Latvejis universiteta Filologejis fakuļteta dekane. Habilitātuo filologejis doktore, profesore Literaturys katedrā.

Arņs Slobožanins – latgaļu rokmuzykants, grupys Dabasu durovys īstateituojs i vadeituojs, muzykys producents, regularūs kuļturys pasuocīņu (Boņuks, Muzykys skrytuļs i ct.) leidzaorganizators i vediejs.

Drabešu pogosts irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta pošvolds vīnsētē ""Ausmys"", tok konkretys solys kai centru pogosts natur.

Upi škārsoj autoceli Guļbine-Bolvi-Vileks-Vīntuli (P35) i Vileks-Kuorsova (P45), taipoš nazkodejuo Guļbinis-Abrinis dzeļžaceļa lineja. o,2 km garumā ipe sadora Latvejis Republikys i Krīvejis Federacejis rūbežu.

Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: растения, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.

Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.

Pluociņs (latvīšu: Platinkas ezers, Plotičku ezers, krīvu: Плотичка) — nūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumreitu pusē, Vydsguļānu mīstadaļā. Nu azara iztak Šyuneica, tuoļuok takūša da Šyuņam. Azarmalē nazcik myudu.

Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).