Žemielopis – sėmbuolās perteikts tam tėkruos vėituobės vaizdėnis muodelės, katram pažīmėms vėzoalėnis santīkis terp tam tėkrū kuompuonentu (uobjektu, regiuonu ė pan.). Daugoms žemielopiu īr dvīju dėmensėju geuometrėškā tėkslė trijū dėmensėju pluotmies reprezentacėjė (pvz.: geuograpėnis žemielopis).

Žovės nie dėdlė, ėšruod kāp oukšlė. Kūns 6-8 cm ėlgoma. Nogara žalsva, šuonā cėdabra spalvuos. Pelekā švėisūs, baspalvē. Apatėnē žabtā ožsėraitė vėršō.

8-uojė dešīmtmete pabėnguo Steve Jobs, krūvuo so „Apple“ ikorė̄jās Steve Wozniak ė kėtās, sokūrė vēna ėš pėrmu platē nauduonamu asmenėnėiu kuompioterio. 1986 m. Steve Jobs nosėpėrka luompanėjė „Lucasfilm“, katra vieliau parsėvadėna i „Pixar“. Ons bova vēns „Žaislu istuorėjės“ (1995 m. anėmacėnis fėlms) korieju. Jobsou prėgolė 50,1 % „Pixar“ akcėju lėgė kuompanėjės sosėjongėma so „The Walt Disney Company“ notėkosė 2006 m. S. Jobs grīža i sava ikorta „Apple“ kuompanėjė 1996 m., kūmet „Apple“ nosėpėrka kuompanėjė „NeXT“. Zars pū ton S. Džobsas palėka „Apple“ generalėniu dėrektuorio ė bova vēns ėš „iPod“, „iPhone“ ė „iPad“ korė̄ju. Nū 2003 m. ons kuovuojė so viežio, bat ont pat gala 2011 m. rogpjūte mienesie palėka „Apple“ vaduova puosta.

Pradiuo etnoluogėjė tīrė pėrmīkštes koltūras, katras paprastā da netoriejė rašta, bova ėšlaikiosės sava viera. Daba etnoluogėjė tīrinie ivarės tautas, pasėtelkdama antropoluogėjės, istuorėjės, psicholuogėjės, semiotikas žėnės.

Klasikėnės graiku estetėkas idealos ė mena kanuonos nusaka antėkas fėlasuofu (Sokrata, Platuona, Aristuotėlė) soformoloutas svarbiausės gruožė savībės − tvarkingoms, simetriškoms, apibriežtoms, proporcėjės, miers, harmuonėjė.

Aleksandravelė (lietovėškā (b.k.): Aleksandravėlė) - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Rēšes seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena nivėins žmuogos.

Ferdėnands Magelans (puort. Fernão de Magalhães, ispanėškā Fernando de Magallanes; 1480 m. pavasaris – 1521 m. balondė 27 d.) – puortogalu jūru keliautuos, atradies. F. Magelans pėrmasės ėš Euruopas vakarū krīptėm pasėikosiu Azėje, pėrmasės parplaukosiu Ramoji ondenīna. Anuo pradieta ekspedėcėjė pėrmuojė apėplaukosiu svieta, ale uns pats tuos keliuonės meto žova dabartėniūs Fėlėpėnūs.

Chakasu kalba (Chakasėškā: Хакас тілі Khakas tîlî) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo chakasu tautuos žmuonis, katrie gīven Chakasėjuo, Rosėjuo. Krūvuo īr 78 500 chakasā ėš katrū 60 168 rokounas chakasu kalba. Daugoma chakasu īr dvėkalbē ė gerā muok rosu kalba Chakasu kalbuos ISO 639-3 kuods īr kjh.

Amharu kalba - semėtėnė kalba, katra platiausē rokuonamas centrėnie Etijuopėjuo ė Etirėjuo. Krūvuo prėskaitliounama aple 25 mėlėjuonā žmuoniū, katrie muok rokoutėis Amharu kalba, ėš katrū ana 15 mėlėjuonū īr gīmta.

Vėlniaus apskrėtis (lietovėškā (b.k.): Vilniaus apskritis) - Lietovuos apskrėtis pėitrītiū Lietovuo. Vėlniaus apskrėtie gīven 848 555 žmuonis.

Kurtinaitis karjier pradiej Maskvuos CSKA, kor anū pakvėit pats A. Gomelskis. Vėleu Kurtis žaid ""Žalgirie"" i prisidiej pri dėdžiausiu komandas pergaliu. Astovaudams SSRS rinktėne Kurtinaitis tap olimpėnio čempijuono.