Ori irányító szék. Ezzel az ős székhez hasonló szerkezettel lehet irányítani az ori hajókat. A működtetéséhez szükség van ori génre, mely az ATA génhez hasonló. Ez a gén csak a hírnökökben, az ori-ban és az orici-ban van meg.

A kaffer szarvasvarjú (Bucorvus leadbeateri) a szarvascsőrűmadár-alakúak (Bucerotiformes) rendjébe és a szarvasvarjúfélék (Bucorvidae) családjába tartozó faj. Nagy termetű, fekete madár.

A szatír (Satyr, 1564) című poémájában egy a lengyel erdőben eltévedt ókori szatír fejteget aktuális társadalmi kérdéseket. A szatír bírálja az állam védelmét elhanyagoló nemességet, megvetéssel említi a lovagokból lett kereskedőket. Az aranytól csillogó jelent az erényességtől szikrázó régi Lengyelország világával állítja szembe. A költemény az uralkodóra vonatkozó nevelési tanácsokkal végződik, amely a költő és a királyi udvar szoros kapcsolatát mutatja. A Szatír – amely Mikołaj Rej Rövid beszélgetésének a párja – jelentőségét jól mutatja, hogy egészen a XVII. századig akadtak utánzói a lengyel irodalomban. A külföldi mintát követő Sakk (Szachy, 1564) című költeményében – szakítván a klasszikus környezettel – a helyszínt a dán királyi udvarba helyezi át, ahol a sakkozó ifjak a szép királylány kezéért versengnek. A vers remek alkalmat szolgáltat Kochanowskinak az udvari társasági élet bemutatására. Később Kochanowski ódát ír III. Henrik királyhoz (I. óda Valois Henrikhez a Franciaországban tartózkodó királyhoz), külön költeményt szentel kora híres hetmanja, Jan Tarnowski kapitány halálára, valamint a dán fogságba esett Jan Tęczyński visztontagságainak megéneklésére is. Mecénásáról, Piotr Myszkowski püspökről több versében megemlékezik: ""...Szerencse szülötte, / Tán valóban az vagyok, Myszkowskim, ahogy te / Nevezel, drága barát!"" (XXIV. dal) ""Törődött volna velem úgy is Piotr Myszkowski, / Aki így sem ódzkodott méltón támogatni."" (Múzsa) Zsoltárfordításait szintén püspök jótevőjének ajánlja (Őkegyelmességének, Isten kegyelméből a krakkói püspöknek etc., Piotr Myszkowski úrnak, az én jóságos uramnak.)

A 2010-ben Woerdenben talált kőeszközök tanúsága szerint a mai Hollandia területén legalább 37 ezer éve laknak emberek. 2009-ben pedig egy kb 40 ezer éves neandervölgyi koponyát találtak a Zeeland melletti tengerfenék kotrása közben.

A faj az Egyenlítőtől délre eső szavannák, nyílt füves területek és erdők lakója. Kelet-Afrikában akár 3000 méteres tengerszint feletti magasságban is találkozhatunk vele, bár jobban kedveli a nedvesebb közeget.