Al-Horazmi (Al-Horazmi Muhammad ibn Musa, u. 783 - u. 850) oll' pärsiä matõmaatik ja tähetiidläne. Tä oll' perit Horezmist, tüüt' Bagdadin. Timä töie ladinakeelitside tõlkidõga joud' Õdagu-Õuruupahe algõbra (lineaar- ja kruutvõrrandidõ lahõndaminõ) nink Indiast perit kümnendsüstem. Viil kirot' tä tähe- ja maatiidüsliidsi töid.

Esperanto luuja oll' Poola silmäarst L. L. Zamenhof, kiä ilmut' taa kotsilõ 1887. aastal raamadu Unua Libro (""edimäne raamat"") kirängunime Doktoro Esperanto (""doktor luutja"") all, ni taa jäigi keele nimeks.

Homonymy and systemacy in Estonian inflection. – Keele kannul. Pühendusteos Mati Erelti 60. sünnipäevaks 12. märtsil 2001. Koostanud ja toimetanud Reet Kasik. Tartu: Tartu Ülikooli Eesti Keele Õppetool 2001 (Tartu Ülikooli Eesti Keele Õppetooli Toimetised 17), 42–61.

Põh'asaami keelen om astmõvaeldusõ põhimõtõq inämb-vähemb sama ku eesti keelen: tuu tulõ ette õnnõ rasõhusõgaq ja rasõhusõldaq silbi piiri pääl ja vaeldus tugõva ja nõrga astmõ vaihõl, nt giehta (T) ’käsi’ : gieđa (N) ’käe’, rikkis (N) ’rikas’ : riggá (T) ’rikka’.

Virsik ehk persik om virsigupuu vili. Taa om luuvili, miä om aprikoosi muudu, a hulga suurõmb. Virsik om 5–10 cm pikk ja kaald keskmädselt 70–75 g.

Saagaq (islandi saga, mitm. sögur) ommaq luuq muistitsõst Skandinaavia ja germaani hõimõ aoluust, varahaidsist viikingireisest, lahengist, miä reise pääl ommaq peetüq, rändämisest Islandilõ ja vainõst islandlaisi perride vaihõl. Naaq panti kirjä vanapõh'a keelen pääas'aligult Islandil.

Lenini Vladimir (vinne keelen Владимир Ильич Ульянов (Ленин)) sündü 22. mahlakuu pääväl 1870 Simbirskin ja oll' Vinnemaa poliitik ja riigipüürdjä, tä oll' Rehekuu revolutsiooni kõrraldaja, NSVL edimäne valitsuspäälik ja leninismi luuja. Tä naanõ oll' Krupskaja Nadežda ja latsi näil es olõq.

Kirotaminõ om keelelidse sõnomi edesiandminõ teksti kujol, midä saa nätäq vai kumpiq. Tuu jaos tarvitõdas kirja - kirätähti ja kirävaihõmärke.

Kõrbjärv vai Pundsu Kõrbjärv om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä om õkvalt Kerigumäe järve kõrval, tuust hummogu puul. Ligidäl ommaq viil Pundsu järv, Linnasjärv ja Mudajärv.

Buda Liinamägi üten kantsiga ja kõik mis sääl sisen om. Muuhulgan om liinamäel kolm kerkot, kuus muusõummi, pall'o põnõvit majjo, tänävit ja platsõ. Innestine kuningaloss om üts Ungari sümbol. S'oo ilma aigo om sääl kats muusõummi ja riiklik Széchenyi nimeline raamadukogo. Lähkon olõvan Sándori paleen ommaq Ungari presidendi tüüruumiq ja residents. Säitsesada aastakka vana Mátyási kerik om Budapesti üts ilosampi kerikit. Tuu kõrval om Ungari edimädse kuninga Istváni ratsamonument ja tuu takan om Kalamehe Bastion, kost om illos' kaiaq kõgõ liina pääle. Viil om kantsin Turuli, Ungari müütilidse kaitsjatsirgu kujo.

Kanti Immanuel (Immanuel Kant, 1724-1804) oll' s'aksa filosuuf, kiä elli preisi liinan Königsbergin (s'oo ilma aigu Vinnemaa liin Kaliningrad). Tedä peetäs muudsa Õuruupa ja illadsõ valgustusao ütes mõokambas mõtlõjas.

Savikuaoja vai Haavapää oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest nink juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 45,6 km.