Afriga Liit (inglüse keelen African Union) om valitsuisivaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 52 Afriga riiki. Tä om luud 9. hainakuu pääväl 2002.

4. märtekuu pääväl 1956 tulliq Nõvvokogo väeq 150 000 mehe ja 2500 tankiga kätte massma, noilõ inämb vasta es saiaq. Revoluts'ooni käügin tapõti umbõs 20 000 ungarlast. Umbõs veeränd mill'onat inemist pagõsi Ungarist tuu lühko ao joosul, ku piiriq olliq vallalõ.

Egeri inemiseq võtiq aktiivsõlt ossa 1848. a. revoluts'oonist. Kuigi revoluts'uun sai lüvväq, oll' perisorjusõ aig läbi saanuq ja 1854 saiq liinavõimoq pääpiiskopist sõltumatust. Kah'os läts' Miskolci ja Pesti vaihõlõ ehitet raudtii Egerist müüdä ja sinnäq vei õnnõ kõrvalharo Füzesabony.

Pulga Jaan (Jaan Pulk, sündü 1947) om Võromaa talomiis, muusik, laululuuja, kirämiis ja Võro liikmisõ tegeläne. Timä kirotõt laul ""Egamehe reilendri"" (""Tulõ aga tulõ"") om väega lajalt tunnõt nink tuud pidäväq pall'oq joba rahvalaulus.

Grünthal om opnuq ka Budapesti Ülikoolin ja om reisnüq muuhulgan Marimaal ja Mordvamaal, tennüq välitüüd vepsläisi man. Timä tiidüsligu huvi keskpunktin ommaq väikumbaq õdagumeresoomõ rahvaq, innekõgõ vepsläseq, soomõ-ugri etümoloogia ja keeletüpoloogia.

Harglõ oja om uja Harglõ ja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Suurõst Apja järvest ja juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 8,6 km.

Otto Gustav sai algharidusõ koton umalt esält. Sõs oppõ mõnõ aastaga Hugo Treffneri gümnaasiumin Tarton. Aastagil 1886-1890 oppõ tä Valgan J. Cimze seminärin köstre ja usuoppaja ammõtit. Suvitsõl vaihõaol 1889 oppõ tä Viljandin ka kihlkunnakooli kuulmeistres. Aastagast 1890 tüüt' tä Põlvan esä man abiköstren ja kuulmeistren. 1897-1930 oll' tä kuulmeistre ja Põlva kogodusõ köstre.

f) katõ silbi ja e/õ- vai u/ü-lõpuga nimisõnon: kastõq, paisõq, lõunõq (lõunaq); imeq, hoonõq; seemeq, asõq; pehmeq, kahrõq; oluq, ohuq, lühüq

Piibli om ristiuso pühäkiri. Piibli sais kuun 66 raamatust, miä jagonõsõq Vana Testamendi (39 raamatut) ja Vahtsõ Testamendi (27 raamatut) vaihõl.

Kaitsõala om tett tuu jaos, et hoita alalõ Hummogu-Eestile tüüpilist suud, suusaari haruldaisi taimi, kaitsa umanäolist maastikku, arõnõvit älvit ni Nohipalo Must- ja Valgjärve. Turismitegevüs kaitsõalal olõ-iq kuigi suur. Inemiseq saavaq esiq kävvü kaeman Meenikunno suud, Nohipalo järvi ja Ilomõtsa taivakivihaudo.

Surmanuhklus om inemise (kohtulinõ) karistaminõ timä ärq tapmisõga. Õigustiidüsen peetäs surmanuhklust kõgõ korgõmbas (vai ka eräkõrralidsõs) nuhklusõs. Seo ilma aigo olõ-i inämb mitmidõ riike karistussäädüisin surmanuhklust ette nätt. Sõskiq pruugitas surmanuhklust mitmin riigen iks viil karistusmoodus. Inemiseõiguisi iist võitlõja ütisüs Amnesty International kinnüt', et 2005. aastagal hukati ärq 22 riigin 2148 inemist. Ütisüse Amnesty International teedüse perrä hukati ärq 2005. aastagal Hiinan 1770 inemist, a inemiseõiguaktivistidõ andmidõ perrä om tuu nummõr' kimmähe pall'o suurõmb (arvatas, et esikiq inämb ku 8000). Õdaguriigest tarvitõdas surmanuhklust karistusmoodus õnnõ Ameeriga Ütisriigen (mitte kõigin osariigen).