5.Tu memoria colectivâ, armanjilji dzâcu câ s-tragu di la popullu alu Philip sh Alexandru, ca “makedonji”. Intirisantu easti câ aestâ minduiari u-au multsâ armânji tu tuti craturli iu bâneadzâ. Cumu poati s-hibâ exiyisitâ aestâ minduiari?

Iasti intirisantu ti tsâneari minti câ, di naima ptsânu dauâ suti di anji, di la anyâpserli alu Pouqueville (1810), numa di “vlahu“ icâ “cutzovlahu” eara datâ armânjiloru di grets shi s-acâkisea câ easti zborlu di unu populu di “picurari”, acshi cumu sh numa di “tschobanu” eara ufilisitâ di arbineshi / iliri ti idyiulu populu. Cumu videmu, dauli numi suntu ufilisiti di naima vecljili populi ditu Balkanu shi eali zburăscu di idyiulu populu, atselu cari adzâ-sh dzâtsi “armânu” icâ “rrâmânu”.

Aestu proectu fu ahurhitu 22 di Sumedru 2014. Ma câ vreț s-daț unâ mânâ di agiutoru, vâ pâlâcârsimu multu s-u scrieț numa a voastrâ na-nghiosu, la secțiuniľea Participanți.

Unu veru (bârbatu) icâ unâ vearâ (muľeari) easti soea-a aților ți dipun dit unu omu i muľari (ńiț, nipoț și strânipoț) cu-ațeľ ți dipun dit unu frati i sorâ di-a lui (di-a ľei).

Pindu (latin Pindus) i 'nâ cadenâ di munțâ ţi s'tindi di la sudestu la nordvestu trâ cama di 180 chilometri tru balcani ti ancurpileadz 'nâ parti dit Arbinișii cu Epir, Machedonia și Tesalia tru Gârția .

Leonardo da Vinci (15 Apriru 1452 – 2 Maiu 1519) fu unu geniu maxusu şi om di științâ maxusu di-tu Italia, tu chirolu a renașteriľei. Elu fu bunacu la multi lucri, ma maxusu la picturâ.

Robert Nesta ""Bob"" Marley (6-li di Șcurtu, 1945 – 11-li di Maiu, 1981) fu unu cântâtoru jamaicanu cama importantu tu ańli '70 și '80. Cu lucrulu a lui feați muzica reggae cama cunuscutâ tu tutâ duńeaua.

U bitisi Academia di Muzicâ „Gheorghe Dima”, di-tu Cluj-Napoca, Facultatea di Interpretari (Fagotu), azâ hiindalui yiatru tu Muzicâ și profesoru asociatu a Facultățiľei di Literi (Gramati), Universitatea București și a Universitățiľei di Muzicâ București. Cântâ cântiți vecľi, cari yinu di-tu folcloru autenticu, di-alihea, a zonâľei și trâ evenimentili multu maxusi tu bana a unui omu. Grigore Leșe cântâ și la ma multi halati muzicali.

LACEA Constantin “Sânt în Transilvania așezări de Români veniți din sudul Dunării sau nu sunt? “ în Dacoromania : buletinul Muzeului limbii române, no 4 (1924-1926) P. 353-370. Cluj.

Armãnjili (icã Ellino-Latinili, Rãmãnjã, Vlaho-Machedonjili, Vlahili) suntu oaminili (bãrbats icã muľari) d -unã mileti tsi bãneadzã tu Balcani (shi dipuni dit dauãli populi, atsel trac sh'atsel roman, dupã tsi Trachia fu azvimtã sh'acãtsatã aoa sh'ma nsus di 2000 di anj di miletea romanã).

Karl Markus Gauss: „Was wir erst noch lernen mussen” (atsea tsi di tora sh ninti nica avemu ti anvitsari). Inshi tu miydani tu fimirida vieneza „Die Presse” 12.11.1997.

Avea lucratâ ca birberŭ și avea prânoama di Burbur («birberŭ» pi dalmatâ). Chiru vâtâmatu di unâ bombâ alŭ unŭ anarhistŭ 10-li di Alunarŭ 1898 și, ași cara, limba dalmatâ chiru și nâsâ cu elŭ.