Elementa atribotā tor varda ėr reikšmi. Je galėmi atribota nenuruodomė, paprasta galioun sutartas nutīlėjėma taisīkles. Pavīzdžiou, HTML fragments naraudona<font color=""red""><b>r</b>raudona</font>neraudona tor do elementos. Katras elements - (font) perjūng rodoma teksta spalvo ė raudono. Tuon elementa vėdou esantis ontrasis elements (b), perjungontis šrifto ė parīškinto. Pėrmasis elements tor vein atributo (color) so reikšmi red. Ontrasis elements atributu natur.

Lėipsna īr ognės, katra kīln nu degontė dākta. Tēp vadėnams ognėis „lėižovis“, katras pastuovē mainuos prigolnē nu viejė, kora sodietėis, uora kėikībės.

Veluoceraptuorius (luotīnėškā: Velociraptor mongoliensis) bova mažos, kostos, razūmnos dinuozaurs, gīvavė̄s kreidas gadīnie. Ons bova mēsėjiedis, 0,5 m aukštoma, ont kuoju toriejė dėdli naga.

1761 m. pradieta statītė mūrėnė bažninčė, 1794 m. kuonsekrouta. Naujuojė bažninčė gava dvėgoba Loreta Dieva Muotinas ė Šv. Ontana Paduvietė varda.

Žėidā balti, ėšruod kap bolbės, ale mažesni, žīdia nug lėipas lėg spalė. Ved žėrnė dėdloma ougas, katras pradiuo būn žalės, vuo paskom pajuodoun.

Žemė̄jė Kaplē (lietovėškā (b.k.): Žemieji Kapliai) īr Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 76 prietelē. Palē kaima robežio tek opalis Suleva.

Magėjė - tam tėkras savuoku, prasmiū ė reikšmiū sėstemas, katras leid kortė alternatīvės īprastuoms svieta - stebimū īvikiū, daiktū ė pan. interpretacėjes, katruos nebutėnā būn teisingos muokslėška, tačiau īr neprieštargingos pačios sau be sobjektīve stebėmam svietou.

Svieta sveikatas uorganėzacėjė (SSO, onglėškā: WHO – World Health Organization) īr JTO padalėnīs, tarptautėnio masto kouordėnoujantės vėsoumenės sveikata, kuovuojontės so ožkretemuom lėguom, uorganėzoujontės pagelbas tėikėma ugdont naciuonalėnes sveikatas apsauguos tarnības ė kt. Tēpuogė bendradarbiau kuovuo so narkuotėkās, prisėded pri atlėikamū muokslėniu darbųbū ė tīrėmu kouordėnavėma. Vagol SSO kuonstėtocėjė, uorganėzacėjės mėsėjė – sėiktė, ka vėsė žmuonės pasėiktu kėik tėk galam geriausias sveikatas līgi.

Krakē – kaimalis Mažeikiu rajuonė, Mažeikiū apīlėnkės seniunėjuo, 4 km i pėitrītius nug Mažeikiu, prī kelė – Mažeikē-Vėikšnē. Pėitinio šmuoto tek Vėnta.

Tel Avėvs-Jafa (hebraju k.: תֵּל אָבִיב-יָפוֹ; arabu k.: تَلْ اَبِيبْيَافَا ; Tel Abib-Yafa) īr Izraelė miests, ėšsėdiestė̄s šalėis vakarūs, Vėdoržemė jūras pakrontie. Tel Avėvs tēpuogi īr dėdliausis Izraelė oustamiestis, metruopuolėnė terėtuorėjė (Gush Dan), fėnansu ė prekības cėntros. Tel Avėva apskrėtėis cėntros. 2003 m. lėipas mienesie miesta šmuots ""Balts miests"" ėtraukts i UNESCO sāraša. Miesta īkūrė 1909 m. žīdū imėgrantā. Miestė vīraun švelnūs Vėdoržemė jūras uorā. Vėdotėnė metū temperatūra īr 20,2 °C.

Prancūzėjė soskīrstīta i 13 žemīnėnės Prancūzėjės regėjuonus (région de France métropolitaine) ė 5 ožjūrė regėjuonus (régions d’outre–mer). Regėjuonus sodara 100 departamėntu. Tēpuogė īr kuolektīvėnės terėtuorėjės (Collectivités territoriales) ė pėitėnės ė antarktėkas terėtuorėjės.