Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Namibeja (anglīšu i vuocīšu: Namibia, afrikandu: Namibië) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Windhoek. Namibejis 825 418 km² pluotā dzeivoj vaira kai 2 milijoni dzeivuotuoju, i ite 34-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

XIX godusymta beiguos apbraukaliejs lelu Latgolys daļu - Daugpiļs, Rēznis i Ludzys apleiciņus, aizrakstejs daudzejis latgaļu tautysdzīsmis, duorzeņus i tradicejis. Juos izlaids gruomotā Materiali Vitebska gubernejis latvīšu patautys etnografejai (""Материалы для этнографии латышского племени Витебской губернии"", 1890).

Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj ""pūstumu ceļš"", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu ""pa jiurmolai"" ci ""pa jiurai"". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.

Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā . Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.

Datorlingvistika – zineibys vydatzare, aizajamūša ar dabeigūs volūdu modeliešonu. Juos praktiskī golasnāgi – mašiņpuorviersšona, pareizraksteibys i gramatikys klaidgivi, runys siņteze i atpazeišona, automatizāta tekstu korpusu lingvistiskuo apdare, taipoš informacejis izdabuošona nu tekstu i juos apkūpuošona.

Sielejis augstaine (latvīšu: Augšzemes augstiene) — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydu daļā i Sielejā, Daugpiļs, Īlyukstis, Jākubmīsta, Akneišys i Vīseitys (cik nacik Kruoslovys nūvoda) teritorejuos.