Beidzs Puotorovys 7-gadeigū školu, Ludzys solsaimesteibys tehnikumu, Latvejis vaļstiskuo universiteta (niule – Latvejis universitets) Viesturis i filologejis fakuļtetu. Darejs laikroksta Literatūra un Māksla redakcejā, Zineibu akademejis Volūdys i literaturys institutā. Myuža pādejū laikavydu puorlaids Daugpilī. Darejs par Daugpiļs teatra literaruos dalis vedieju, Rakstinīku savīneibys Daugpiļs atdalis sekretaru. Organiziejs Ludzys literarū savīneibu. Laids progresivū latgalīšu žurnalu Jaunuo Dzeive. Bejs Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris (nu 1979 g.), latgalīšu literatu savīneibys Dveiņuva bīdris. 2009 godā Osvaldam Kravaļam daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs Boņuks 2008 nominacejā Par īlicīni latgalīšu literaturys raisteibā.

Školuotuojis gaitys M. Andžāne uzsuok 1931. goda rudenī Bukmuižis (myusu dīnuos Ezernīku) pogosta Porečjis pamatškolā (myusu dīnuos Bierzeņu pogosta Upmalys pamatškola).

Atdzimšonys laikā (nu 1988 gods) īsavadynuojs politikā, bejs Latvejis tautys fronta Bolvu rajona atdalis viersinīks (1989-1990), Bolvu rajona pošvolda deputats (1989-1992). Ībolsuots par Latvejis Republikys Pilīšu kongresa delegatu (1990), bejs LSDSP bīdrys (1989-1991), 1990 g. ībolsuots par Vysuaugstuos Padūmis deputatu. Darejs LR Naturalizacejis puorvoldā par uorejūs saitu pīstuovi, Tulkuošonys i terminologejis centrā par Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs dokumentu nūdalis redaktoru.

Brīžucīma pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos. Pošu leluos solys - Gryušļova (pogosta centrys), Augstasyls, Aussola, Bielini, Brieksīne, Cierpīne, Čilipīne, Dambergi, Pyušļova, Ploskīne, Stabļova, Štykunova, .

Piec cytim datim, saskaitūt kūpā saglobuotuos gruomotys, fragmentus i kuodreiz kur to nūruodeituos gruomotys, saīt 34 siejumi: 8 gruomotys ar dzejūlim i prozys dorbim, 5 gruomotys ar prozu, 3 kalendari, 1 sokomvuordu i aforismu kruojums, 12 gruomotys ar religiskim tekstim (dzīšmis, lyugsnys, uzrunys, stuosteni), 1 nanūskaidrojamu tulkuojumu siejums, 2 ziniska i praktiska satura eksemplari (vuordneica, uorstnīceibys i saimisteibys padūmi), 2 nazynoma satura gruomotys.

Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.

Līpys pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Līpā. Pogostā dora biblioteka i tautys noms, Līpys pamatškola, pyrmškolys īstate ""Saulīte"", buoreņtīsa, Eduarda Veidenbauma memorialais muzejs ""Kalāči"".

2008 gods sīna mieneša 14 dīnā Latgolys vokoru doļā - Leivuona i Krystapiļs nūvodā - graudova vārputvīsyuls . Tys iznycynova lelu doļu Mariņdzis muižys suoda, izguozdams vaira kai 150 godus vacus kūkus ar vysom saknem.

Leopardus wiedii (Schinz, 1821) (anglīšu: margay; krīvu: марги; latvīšu: plankumainais kaķis) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leopardus wiedii dzeivoj Dynavid Amerikā.