Pe 15 aprilie 1939, s-a întors pe un Hampden Park mocirlos în care Anglia a câștigat cu 2–1 în fața a 142.000 de suporteri, servindu-l pe Tommy Lawton cu pasa decisivă care a adus golul victoriei cu patru secunde înainte de finalul meciului. În vara aceluiași an a mai jucat cu Italia, care i-a primit bine pe englezi în ciuda animozităților arătate de Benito Mussolini cu cinci ani în urmă. Din nou campioni mondiali, italienii au terminat partida de pe San Siro la egalitate, scor 2–2, înscriind golul egalizator cu un henț clar; de această dată Matthews a părăsit terenul cu o accidentare la șold. Următorul meci a fost înfrângerea cu 2–1 în fața Iugoslaviei, cu Matthews și căpitanul Eddie Hapgood ieșind de pe teren după ce s-au accidentat la începutul meciului; această accidentare l-a făcut să rateze meciul cu România.

Din moment ce teorema susține că interpretarea neambiguă a semnalului din eșantioanele sale este posibilă când puterea frecvențelor deasupra frecvenței Nyquist este zero, un filtru antidedublare real, în general nu poate satisface complet teorema.

Pentru aflarea punctelor de minim (respectiv ale celor de maxim) ale unei funcții se folosesc derivatele, mai exact, zerourile primei derivate, care reprezintă punctele de minim, respectiv de maxim local.

A absolvit Liceul „G. Barițiu” din Cluj în 1952, iar în 1958 Institutul Politehnic din Cluj. A urmat, de asemenea, și Facultatea de Fizică de la Universitatea „Babeș-Bolyai”. În perioada 1958-1964 a lucrat la Uzinele Carbochim din Cluj, iar din 1964 a ocupat prin concurs postul de inginer la atelierele didactice de la Universitatea „Babeș-Bolyai”. Își susține teza de doctorat în anul 1970 la Universitatea din Timișoara. În anul 1970 s-a transferat la Institutul de Fizică Atomică din București. Din 1990, devine profesor la Facultatea de Fizică a Universității „Babeș-Bolyai” din Cluj, precum și decan în perioada 1992-2000. În prezent este director al Centrului de Excelență Fizica Corpului Solid (atestat de MEC) și al Bazei de Cercetare cu Utilizatori Multipli. De asemenea, este președintele Filialei din Cluj a Academiei Române.

„Profesorul Ghiță Ionescu (1913-1996) a fost cel mai important politolog de origine română din secolul al XX-lea. Democrat convins, Ghiță Ionescu a părăsit România în momentul în care devenise clar că țara intrase în orbita de dominație sovietică. A militat activ în cadrul Comitetului Național Român, a fost un timp director al Departamentului Românesc al postului de radio „Europa Liberă”. Era un savant cu o puternică vocație etică, s-a opus totalitarismului în oricare dintre incarnările sale. A predat la London School of Economics (unde, împreună cu Isabel de Madariaga, a întemeiat revista „Government and Opposition”, una dintre cele mai respectate publicații din domeniul politicii comparative) și la „University of Manchester” (Vladimir Tismăneanu).

Conform recensământului din 2001, majoritatea populației localității Volna era vorbitoare de ucraineană (77,78%), existând în minoritate și vorbitori de rusă (16,67%) și belarusă (5,56%).