ספר זה ראה אור בעברית בשנת 2000, באנגלית בשנת 2006 ובגרמנית בשנת 2007, ובו מסכם יובל את מחקריו בתחום היחסים בין יהדות לנצרות ומציג את השקפתו ולפיה, הפולמוס עם הנצרות מילא תפקיד מכריע בגיבוש אמונותיה, הליכותיה וטקסיה של הדת היהודית מתקופת המשנה והתלמוד ועד שלהי ימי הביניים. יובל אינו מקבל את ההשקפה המקובלת במחקר, ולפיה היהדות היא ""דם האם"" של הנצרות. הוא רואה את שתי הדתות כ""דתות אחיות"" המתפתחות במקביל. הוא אף מעניק יתרון מסוים לנצרות, ששלבי התגבשותה הראשוניים קדמו להופעת ספרות המשנה והתלמוד. טענתו העקרונית היא שיהדות חז""ל היא תגובה להופעת הנצרות, והיווצרות הקורפוסים הקאנוניים של התורה שבעל פה –המשנה והתלמודים – עומדת בהקבלה (מאוחרת) לקאנוניזציה של הברית החדשה. מתוך נקודת מוצא זו הוא ניגש גם להבנת מערכות היחסים בין שתי הדתות בימי הביניים, כאשר נטייתו הקבועה היא לראות ביהודים גורם שמגיב ונגרר אחרי החידושים הדתיים של הנצרות, ולא להפך. לשיאה מגיעה תגובה זו בימי מסעי הצלב, כאשר בקרב יהודי אשכנז התעוררה תפיסה המבקשת לטפח את תודעת הקורבן העולה על המזבח באמצעות מעשי קידוש השם. בכך ביקשו היהודים ""לגרות"" את האל הנוקם ולזרז את גאולתם. שאיפות אלה לא נסתרו מעיני הנוצרים, והדבר גרם להגברת החיכוך בין שתי הדתות. אחד מן השיאים הללו הייתה הציפייה היהודית לגאולה בשנת 1240, הלוא היא שנת 5000 לבריאת העולם לפי המניין היהודי. תום המילניום היהודי עורר תקוות עצומות בקרב היהודים, ובהקבלה חששות גדולים בקרב הנוצרים. יובל בוחן כיצד פעלו מערכות הפוכות אלה של ציפיות משיחיות. ספר זה זיכה את המחבר בפרס ביאליק לחכמת ישראל בשנת 2002.

ישיבת חברון ""כנסת-ישראל"" (בעבר: ישיבת סלבודקה) היא אחת הישיבות הגדולות והבולטות בציבור החרדי-ליטאי. דרכה של הישיבה מבוססת על שיטת גדלות האדם של מייסדה, הרב נתן צבי פינקל (""הסבא מסלובודקה""), מראשי תנועת המוסר.

היטל השבחה לא יגבה בגין פעולה לא חוקית של בעל הזכויות בקרקע כגון בנייה ללא היתר, אלא אם כן הוא נתבע על העבירה ובמסגרת ההליך הפלילי ניתן לתבוע גם היטל השבחה.

לקראת סוף המאה ה-20 הסרט החל להיות מוקרן בארצות ערב, ונפוץ גם בפורמט DVD. מבקריו מציינים בחיוב את הניסיון להציג עמדה מאוזנת ומכבדת של האסלאם ושל מוחמד.

נועם ברדין, ‏""משמח לראות רוב של במאיות"" - ראיון עם יעל פרלוב לקראת התחרות השנתית, במלאת עשור למותו של דוד פרלוב ולקרן פרלוב על שמו, באתר ‏mako‏‏, ‏17 בפברואר 2015‏‬

קודם לכן התחולל תהליך ההגדרה הלאומית הגרמנית. אוטו פון ביסמרק תרם רבות לתהליך זה עם הקמת הרייך השני (1871). הגרמנים החלו להרגיש אומה אחת. בהגדרה עצמית זו לא נכללו ה""זרים"" בארצם. באווירה זו גדל וחונך ויינינגר, תחת מודעות לשוני שבו, עם רצון להשתלב בחברה. כמו כן, באותה תקופה עלתה לסדר היום תורת הגזע. כך, למשל, פרסם כריסטיאן לסן, פרופסור באוניברסיטת בון, חיבור בו הסביר על תכונותיו הנעלות של גזע הארי. הוא טען כי אצל עמים שמיים קיים חוסר איזון בין הגיון חד להרמוניה אמיתית של הנפש. דעות כגון אלה חלחלו אל הסטודנטים ודרכם אל שאר החברה.

במרכז המגן מצוירות שלוש פסגות של הרים לבנים על רקע כחול, ההרים מסמלים את הר טריגלב (הנקודה הגבוהה ביותר בסלובניה), מתחת להרים נמצאים שני פסים גליים כחולים המסמלים את הים האדריאטי והנהרות המקומיים אשר זורמים בשטחי המדינה. מעל ההר הלבן, על הרקע הכחול, ישנם שלושה כוכבים משושים בצבע זהוב המסודרים בצורת משולש. הכוכבים לקוחים מסמל רוזני סלג'ה, שושלת אצילים סלובנית חזקה בחלק המאוחר של המאה ה-14, ובתחילת המאה ה-15 . ומשני צידי המגן ישנם שני פסים אדומים.