Pļaveņu nūvods — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē i pa daļai Latgolā (Gūsteni i daļa nu Aivīkstis pogosta), kas sasadora nu Pļaveņu mīsta i 3 pogostim.

Marija Andžāne (prec. Strode) (1909—1988) — dzymuse zemnīku saimē 1909. goda 8. septembrī, Ludzys apriņča (myusu dīnuos Dagdys nūvoda) Škaunis pogosta Maču solā kai caturtais bārns solys vacuokuo Leonarda i muojsaimneicys Agnesis Andžānu saimē.(Šķaunē ir arī iekārtota viņas piemiņas istaba) Piec Landskoronys pagastškolys beigšonys īsastuoj Rēzeknis školuotuoju institutā (myusu dīnuos – Rēzeknis Augstškola), kur aktivi pīsavērsuse literarajai darbeibai, publiciejuse instituta literarajā žurnalā ”Daile”.

Viesturiskai Solujuoņu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleicinī. 1935 godā Sylajuoņu pogosta pluots beja 249,2 km² i tymā dzeivova 9684 dzeivuotuoju. 1945 godā pogosta teritorejā īstateja Antonišku, Kausys, Kotļarovys, Nikitišku, Ribinišku, Rušonicys Sylajuoņu, Timošyšku i Vīmyna solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. 1954 godā Sylajuoņu solai daškiera likvidātū Kotļarovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.

Uoraišu azara piļs ir 9.-10.gs. latgaļu piļs - arheologu dokumentēta i pa dalei restaurēta (1975.-1979.g. i vēļuok). Itei dzeļža laiku mītne atsarūn Uoraišu azara (natuoli nu Cāsu) zamā saleņā. Tymā vītā lobi izglobuojušys senejūs kuormu palīkys i daudzi tuo laika prīkšmati. Tān populars viesturiskuo turisma objekts Latvejā.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Leivuons-Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (pogostā vīna staceja ""Jersika"").

Latgalīšu volūda - baltu volūdu grupai pīdarūša indoeuropīšu saimis volūda. Kasdīnā jū lītoj 150-200 tyukstūšys ļaužu, tok oficiala skaita navā. Latgaliskai runoj Latvejis reitūs - vysā Latgolā i Sielejis dīnavydreitūs, taipoš lela latgaliešu kūpeiba Reigā. Pošys leluos uorzemu kūpeibys irā Krīvejā - Krasnojarskys nūvodā Sibirī i Baškirejis republikā. Nazcik ļaužu latgaliskai vēļ runoj Boltkrīvejis i Krīvejis rūbežmalē, etnografiskajuos latgaliešu teritorejuos ap Drysu Boltkrīvejā i Sebežu Krīvejā. Nalela volūdys runuotuoju kūpeiba dzeivoj ASV.

Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Rundānu solys centrā. Rundānu bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis. Bazneica natur tūrņu, apleik dzeļža sātmaļs iz akmiņa pundamenta.

Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši Dzeive, Zīdūņs, Sauleite, Latgolys Zemkūps, Ceinis Karūgs. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja Austra (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).

1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.