Mūsā īr nuognē maži grībā, katrėi esont driegmē ė ožtektėnā šėlomuos padeng vairiausius uorganėnius pavėršius: douna, vaisius, sūri, truobuos sėinas ė kt. Daugėnasė mikroskuopėnėm spuorom, katros skland uorė. Mūsā esont ugadnuom sālīguom galė plistė nuognē grētā ė sogadėntė jiedi, rūbus, truobesius ė kt.

Vėdas īr senuovės Indėjės švėntė̄jė tekstā, katrėi bova skėrtė apieravuojėma apeiguom. Vedas palėik sodarītas ėš gėismiū, paskėrtū dievams. Tėi tekstā īr atneštė arėju, katrėi īsiveržė Indėjuon, mėslėjama ka anėi bova sokortė prīš 2,5-3 tūkstontius metu.

Levs Trockis (tėkruojė pavardie Bronštein Leiba, 1879-1940, Лев Давидович Бронштейн) - Rosėjės revoliucijuonierios, 1905-1907 metū revoliucėjės dalīvis. 1917 m. Spalė revoliucėjės vėins vaduovu. Revoliucėjės ""eksport"" šalėninks.

1524 metās pėrmuojė lėika pamėnavuots Šiauliū kāp miesta vards Žėgėmonta Senuoje raštė, katrou Šiauliū valstios pardouts valdītė Vėlniaus vīskupou Juonou.

N. Sarkozy gėmė 1955 m. vėngra imigranta Pala Sarkozy ė Graikėjės žīdės Andree Mallah šėimuo. N. Sarkozy vėdorėnie muokīkluo muokies vėdotėnėškā, vuo gereusē anam sekies prancūzu kalba. Vākīstie būsėmasis prezėdėnts daug spuortava ė lėgė pat šiuol tonkē biegiuo, važėnie dvėratio ė juodėnie.

P. Giannakis žaid' ižaidiejė pozicėjuo. Krepšėninks sava karjiera pradiejė „Ionikos Nikaias“, vieliau žaid' Saluonikū Aris, Atienū Panionios ė Atienū Panathinaikos komanduosė.

Veršė̄na ī mēsa, katra palėik paskerdus jauna veršieli aba telīčė. Nug jautė̄nas skėras, ka ī minkštesnė ė gardesnė. Veršė̄nā skerda daugomuo veršalius a ne telīčės, ba tėi nadous pėina.

Interesu vaidmou žmuonium gīveneme īt baisē didlis. XVIII o. prancūzu švėitiejē (K. A. Helvecėjus, P. A. Holbaks, D. Didro) žmuoniūm interesus laikė duoruovės pagrindu. „Fizėnė vėsata paklūst jodiejėma diesnēm, vuo duoruovėnis sviets vėinuodā pavaldos interesu diesnēm“ (K. A. Helvecėjus).

Čilė remas naudīngu ėškasenu kasėmo ė anū eksporto. Čilė svietė pėrmaun palē vare kasėma. 15% žmuoniū dėrb žemės ūkie. Glabniausė žemės ūkē pruodoktā īr uobuolē, kriaušės, cėbolės, avėžas, šparagā, popeles. Žūvīnėnkīstė ė mėškū ūkis īr glabnas akuonuomėkas šakas. Šalės ėkspuortoun dėdlė šmuota žovėis.

Mindaugas Žukauskas (Mindaugs Žukauskos. gėme 1975 metās rogpjūtė 24 dėina Šeuliūs) - Lietuvuos krepšėninks, rinktėnės kapėtuons. Žaid Italėjuo.

Pondielīs (lietovėškā (b.k.): Pandėlys) - miests Ruokėške rajuonė, 26 km i vakarūs nu Ruokėške. Senionėjes cėntros, stuov Švč. Mergeles Marėjes Varda bažninčė (pastatīta 1801 m.), īr gėmėnazėjė, lėguonėnė, krepšėne miegiejā žaid „Pondele"" komanduo.

Azėjės krontū ėlgoms - ~70 600 km. Api 8 mln. km² Azėjės pluota tenk posiasaliams ė >2 mln. km² – saluoms. Platiausiuo vėituo (ėš šiaurės rītū i pėitrītios) Azėjė īr 11 000 km pluote.