Az elmélet azt állítja, hogy Edward Smith kapitány egy ""világi jezsuita segéd"" volt. A ""véletlen elsüllyedést"" úgy rendezték meg, hogy Smith ""jezsuita mesterét"", Francis Browne atyát a Titanicra szállították, ő pedig arra utasította Smith-t, hogy a holdvilágtalan éjszakán teljes sebességgel vezesse hajóját át egy jégmezőn, minden jégjelentést figyelmen kívül hagyva – az őrhelyekről származókat is beleértve –, abból a célból, hogy olyan súllyal ütközzenek neki egy jéghegynek, ami elég kárt tesz a hajóban ahhoz, hogy elsüllyedjen, a három üzletember pedig vízbefúljon. Más szóval a Titanic azért lett megépítve, elsüllyesztve, legénysége és az utasok pedig feláldozva, hogy ezt a három embert kiiktassák. Bizonyítékként az összeesküvés-elmélet képviselői azt állítják, hogy a hajó elsüllyedése után a Federal Reserve-vel szembeni minden ellenállás megszűnt. 1913 decemberében állították fel, és nyolc hónappal később a jezsuitáknak megvolt az elegendő pénzalapjuk, hogy beindítsanak egy európai háborút. Beveridge és Hall megjegyzi, hogy az elmélet sohasem szól arról, ""miért érezték úgy az összeesküvők 1910-ben, hogy egy hajót elsüllyeszteni gazdaságos módja ""ellenségeik"" kiiktatásának, vagy miként rendezték el, hogy két évvel később mindhárom áldozat egy bizonyos hajó bizonyos útjára szálljon"".

Az ezredparancsnokság (és később a 13. könnyűhadosztály parancsnoksága is) Kecskeméten a Horthy Miklós laktanyában, a 7/I. zászlóalj a Ferenc József gyalogsági laktanyában nyert elhelyezést. Kiskunfélegyházán a vasútállomás melletti Horthy Miklós laktanyában voltak elszállásolva a katonák. Cegléden a lovassági laktanya kis mérete miatt nem tudta befogadni a honvédeket, ezért a Központi Szállodában, illetve bérelt polgári házakban szállásolták el őket.

A különleges jelenség létrejöttéhez rendkívül speciális körülményekre van szükség, rendkívül nehéz lencsevégre kapni. Már az 1960-as évek óta tudunk a létezéséről, de először csak 2011-ben sikerült a BBC Frozen Planet sorozatához lefilmezni.

Az új király első problémája az Oroszország elleni háború volt. Mihály Romanov cár vissza akart vágni az elvesztett 1608-18. évi háborúért. A deulini fegyverszünet 1633 júliusában ért véget, de az orosz hadsereg már 1632 szeptemberében megtámadta meg a határmenti területet, kihaszhnálva a lengyel interregnumot. Polack és Orsa elfoglalása után az orosz erők Szmolenszkhez értek. A város védekezésének megszervezése csak a királyválasztás után kezdődött el.

1982. május 29-én kísérleti jelleggel strandjáratokat indított a BKV, S1-es jelzéssel Csepel, Tanácsház tér és a Csepeli strandfürdő, S2-es jelzéssel Kőbánya-Kispest, MÁV-állomás és a Csepeli strandfürdő, S3-as jelzéssel Újpalota, Felszabadulás útja és a Szabadság strandfürdő, illetve S4-es jelzéssel a Batthyány tér és Pünkösdfürdő között. 1982. szeptember 5-én jártak utoljára. A következő évben már nem indították el egyiket sem, kihasználatlanság miatt. A járatokon a bérlet nem volt érvényes, az S1-es buszra 1,5, a többire 3 forintért külön jegyet kellett váltani. Csak szombaton és vasárnap közlekedtek.