Pīgatave (anglīšu: production, manufacture, manufacturing; latvīšu: ražošana; krīvu: производство) — saimestisku lobumu voi prīškmatu radeišona (parostai — lelim daudzumim), kab apmīreitu ļaužu vajadzeibys.

Iudiņtvere (anglīšu: body of water; krīvu: водоём; latvīšu: ūdenstilpe) — nūtalejs voi laiceigs iudiņa pīsalasejums dobyskūs voi muoksleigūs zemisviersa īleikumūs, kurymā iudiņs stuovūšs voi ar napalelu nūteciejumu. Iudiņtveris irā azari, iudiņturis, muorki, jiurys, okeani.

Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja ""Mežuore"".

Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):

Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.

Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, skaļbi, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Vokoru daļa cīši kruši aizaug, net da 75%. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys. Azarmalē ītaiseits mīsta myuds i laivu nūstuošana.

Pīvadumi: darbeibys atmeja, transporta atmeja, runys atmeja, daslāguma atmeja, guoduošonys atmeja, atsacejuma syuteišonys atmeja, augļu atmejis, pasaruodeit vysaiduios atmejuos, izalaseit cytu darbeibys atmeju.

1996 - korporaceja ""Nokia"" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu ""Nokia 9000"", pasaukdama juo """"Nokia"" komunikatora"" (""Nokia communicator"").

Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp ""Aa"" i ""Ää"", ""Oo"" i ""Öö, ""Uu"" i ""Üü"". Krīvu volūdā - starp ""Ее"" i ""Ёё"". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:

Dyžan svareigs V. Daškevičys īlicīņs latgalīšu vuiceibā. Ap 1933 – 1934 godu Krīvejā jau beja 79 latgaļu pamatškolys i 6 zemnīku jaunīšu školys, taipoš Ačinskā dareja latgalīšu pedagogiskais tehnikums (īstateits 1931 godā), i pi juo – školuotuoju kursi. Ap 1934 godu vysuos latgalīšu školuos 1 – 2 klasē vuiceibys nūtyka viņ pa latgaliskam. V. Daškevičys pīraksteituos i sastateituos gruomotys, vuiceibu programys i metodiskūs nūruodejumus SSRS vuiceibys tautys komisariats beja apstyprynuojs par oficialai izlītojamim Krīvejis latgaļu školuos. Taipoš zeimeigi V. Daškevičys dorbi, kurymūs sprīsti latgalīšu raksteibys vaicuojumi. Juos pīzynumi latgalīšu literaruos volūdys standartizacejis tecīnī aktuali pa šai dīnai.

Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.