Ah'ost võet'evaq leeväq vällä kaq leevälapjoga. Kuq leeväq ah'ost vällä võet'evaq, sõs ahjo tühäst es jätetäq, ahjo visate kas halg vai paar puid. Ku ahi tühäst jätete, sõs tull' leeväst vaheq, lõpp'e leib rutto otsa. Kuq leib ah'oh oll', sõs leibä väidsega es lõõgataq, sõs murt'e leibä. Kui kõik leib ah'ost väläh oll', sõs võid'e leibä väädsega lõõgataq.

Soldan istõ lavva mano, jõi pudeli viinast tühäst, sei sakuskat pääle ja vanamiis vahet tühä pudela jälke tävve vasta ümbre ja käske juvvaq. Soldan jõi nii kavva, ku jäi lavva mano makama. Ku soldan makamast ülest virgo, nägi timä, et maka jälke siidipatjo pääl sängüh. Jälke sääne samadõnõ nali alost' otsast pääle. Piät lavva mano minemä ja juuma nakama. Ku vasta ajat, ähvärdäs vanamiis nuiaga. Soldane küsümise ja nõudmise pääle, et koh timä om ja misperäst timäle viina sunnitas vägüse juvvaq, vanamiis ei ütleq mitte üts sõna, muudku ähvärdäs õnnõge nuiaga lüvväq, ku soldan ei juuq.

18. hainakuu pääväl 1936 läts' vallalõ Hispaania kodosõda. 15. joulukuu pääväl 1936 sõit’ Orwell umbõs 25-liikmõlidsõ inglüse rühmäga üten Katalooniahe ja ast’ 30. joulukuu pääväl Barcelonahn POUM-i (Ütine Marksistlik Tüülispartei) antifassistlikuhe miilitsähe. Ildampa Orwelli George var'as’ hinnäst Barcelonahn politsei iist ja 23. piimäkuu pääväl 1937 ynnahtu timäl üten tõõsõpoolõ O'Shaughnessy Eileeniga (Eileen O'Shaughnessy) üle piiri Prantsusmaalõ paedaq. Naist sündmüisist kirot’ tää uman dokumõntaaljutuhn ""Kumardus Kataloonialõ"" (inglüs. Homage to Catalonia; 1938).

Kumõki kiil om turgi kiili kõptsaki-polovetsi rühmä kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Dagestani keskjaon. Dagestanin kumõki kiil om üts ammõtliidsist keelist. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs kumõki kiilt Vinnemaal 426 212 inemist.

Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ om riikevaihõlinõ humanitaarliikminõ, minkast võtt ossa umbõs 97 mill'onat vabatahtlikku üle ilma ja mink tsihis om inemiisi elo ja tervüse kaitsminõ.

Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus (prantsusõ keelen Cour européenne des droits de l’homme) om kohus Õuruupa Nõvvokogo man, miä kaits inemiseõiguisi kõigin 47-n Õuruupa Nõvvokogo liikmõsriigin. Kohto tüü alossõs om Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq‎, minka kõik nuuq 47 riiki ommaq hääs kitnüq. Kohus tüütäs Strasbourgin Prantsusmaal.

Madagaskar - Makõdoonia - Malaisia - Malawi - Maldiiviq - Mali - Malta - Maroko - Marshalli Saarõq - Mauritaania - Mauritius - Mehhigo - Mikroneesiä - Moldova - Monaco - Mongoolia - Montõnegro - Mosambiik - Myanmar

Võismõlill (võidlill, võidninn, võiulill, võismõninn, võiuhain) om kõlladsõ häitsmega lill, miä kasus 50 – 70 tsendimiitre pikkudsõs. Lillil om kihvtine piim-mahl. Võismõlill häitses hariligult lehekuun, ku ämmäleht joht häitse-i. Tõõnõkõrd häitses võismõlill ka piimäkuun, hainakuun ja harva ka tõist kõrda põimukuun vai süküskuun.