LokaalHub/nb-NO-asr-cv huggingface dataset:
et indirekte demokrati slik vi har i Norge er en god ordning men demokratiet vil imidlertid bli styrket gjennom flere innslag av direkte demokrati gjennom folkeavstemninger i større saker
det gjør jeg ikke fordi at jeg ønsker å begrense Grunnlovens rettigheter men fordi at de allerede blir veid mot hverandre og jeg ønsker å gi folk gjennom politikk og valg og ikke bare jussen muligheten til å styre den vektingen
altså alle menneskerettighetene vi tok inn i utvidelsen av <ee> Grunnloven i totusenogfjorten står heilt uten unntak og alle begrensningene ve må vedtas særskilt
det er også et signal til oss her i Stortinget på at vi bør dra med enda flere av dem i demokratiet vårt som aktive borgere
en av de største skillene var at når jeg dreiv med ungdomspolitikk så var du nitten til tjueto
vi forslagsstillere mener at en ny paragraf hundre og tretten a må forstås som ei retningslinje for domstolen altså at politikerne gir domstolen en retningslinje om hvordan Stortingets lovgivning skal tolkes opp mot Grunnloven
punkt etter punkt så savner vi oppfølging i fra regjeringa
og det vil si at et <ee> hvis da man ikke mønstrer det store flertallet det kvalifiserte flertallet for å endre grunnloven så må det i tillegg til at det vedtas på Christiansborg også ut til en bekreftende folkeavstemning
forslaget bygger nå som da på Menneskerettighetsutvalgets forslag om begrensninger i <ee> rettighetene på nærmere bestemte vilkår
det betyr det at <ee> advokattjenester generelt er pålagt en a avgift på femogtyve prosent
<ee> og Venstre har alltid vært for å utvide hver eneste gang samme om det har vært damer eller attenåringer eller hva det er og vi vi kjem til å holde ganske like innlegg
men når det gjelder innholdet så var jo beskyttelsen mot <ee> avgiftsbelegging av rettstjenester noe som allerede var fremme i det Adler-Falsenske grunnlovsutkast som i hundre og femtito paragraf hundre og femtito hadde en bestemmelse som lød slik sitat
fordi det er jo riktig som <ee> Lundteigen representanten Lundteigen sier at <ee> bruken som a av begrepet ja folkegruppe same som vi har Grunnloven i dag den er ganske gjennomtenkt
vi må ta vare på den mest mu <ee> mulig matjord for å nå målet om økt norsk matproduksjon
for den vanlige kvinne og mann vil et tillegg på femogtyve prosent til det som betales til advokaten være en betydelig økonomisk belastning
det som jo er kjernen i diskusjonen og som var kjernen i motstanden ved forrige behandling president var jo uttrykket som landets urfolk og det knytter seg jo til diskusjonene om samenes rettigheter i forhold til internasjonale konvensjoner
nå som den gamle bestemmelsen om sportler er opphevet er det fortsatt et spørsmål om ikke en avgiftsfri tilgang til rettspleien er en del av Grunnlovens ånd og prinsipper jamfør <ee> Grunnlovens paragraf hundre og enogtyve
etter mitt syn vil en grunnlovfesting av vern av matjord være et viktig bidrag for å sikre matjord for fremtidige generasjoner og <INAUDIBLE> vi skal o <qq> skal unne produsere mer kunne produsere mer mat her landet i fremtida i tråd med det som er våre sine målsetninger
Norge er et er blant de landene i verden som har minst matjord per innbygger faktisk er under tre prosent av Norges totalareal dyrka jord
men det er ett aspekt som jeg mener at vi må ta med og for meg er det litt sånn oppvåkning knytta til brexitvotering knytta til andre valg du ser i rundt oss nå
i såfall hvis noen vil gjøre det så må det gå over en stortingsperiode slik at man må fremme da forslag som kan <ee> legges ut til folket for allemannsretten er folkets eiendom et av de viktigste frihetene vi har president
det er noe Stortinget må ta alvorlig
i en verden der befolkninga stadig øker og det er klimaendringer i mange områder fører til vanskeligere betingelser for jordbruket er vi avhengig av ta vare på mest mulig dyrkbar mark
jordvernet stende au strerkt blant de fleste nordmenn
det var mye av det vi så for eksempel <INAUDIBLE> i brexit at mange unge velgere følte at dem var fratatt valg på grunn av en mye større andel av befolkninga som er den eldre delen
forslagsstillerne viser til at det bare er forskrifter fastsatt i statsråd som ligger innenfor Stortingets praktiske mulighet til å kontrollere da disse inngår som en del av statsrådets protokoller og følgelig er tilgjengelig f som en del av kontrollkomiteens gjennomgang av statsrådprotokollene
dommere der dommere der har gitt klart uttrykk for at de nye rettighetsbestemmelsene ikke kan virke etter sitt formål uten noen begrensningshjemmel som balanserer rettighetsvernet mot Stortingets legitime behov
og <ee> ved siden av all den gode argumentasjonen som representanten Andersen har presentert for forslaget her så vil jeg bare legge til at <ee> dette handler om et kjernepunkt i demokratiet nemlig humanismen
en person som henvender seg til en advokat og ber om advokatens bistand for å fremme for eksempel et erstatningskrav må betale advokaten et honorar som i dag medfører tillegg på femogtyve prosent merverdiavgift
poenget med begrensningen er at den gir domstolen og lovgiver et heilt nødvendig grensesnitt for å balansere Stortingets behov for samfunnsregulering gjennom lovgivning med rettsstatens krav om vern av noen grunnleggende rettigheter
<ee> dette forslag som er inntatt i <ee> Dokument tolv som <ee> grunnlovsforslag seksogtredve er fremmet av representantene Svein Flåtten Bente Stein Mathisen Nils Aage Jegstad og undertegnede
forslagsstillerne ser ikke på den foreslåtte grunnlovsbestemmelse som et endegyldig svar på mangler ved den pa parlamentariske kontroll med delegert lovnings lovgivningsmyndighet som i stigende grad skjer utenfor sentraladministrasjonen
så er det en demokra demografisk endring både i Norge og i Europa som gjør at den eldre delen befolkningen stadig vekk får en større del av stemmene <ee> og den yngre del av befolkningen utgjør en stadig mindre del av de stemmeberettigede
og i tråd med det mandatet som det utvalget hadde så la utvalget vekt på at de nye grunnlovstekstene skulle være mest mulig forståelig språk etter gjeldende rettskrivingsnormer samtidig som meningsinnholdet ikke skulle endres
de paragrafene som vi vedtok i forbindelse med men <ee> innfasing av menneskerettighetskatalogen i totusenogfjorten <ee> de er formulert nå som absolutte og uten unntak
og endringene skjer altså et samspill med det parlamentariske mens det her blir jo fremstilt som om det var et <ee> et mindre en mindretallsprerogativ som kunne <ee> spørre hvor man kunne gå til folket og nærmest forelegge enhver sak man måtte ønske sånn som en appellinstans
<ee> dem er veldig avhengig utviklinga deres som mennesker er veldig avhengige av de vedtakene gjort i denne sal og jeg mener det er grunnleggende urimelig at dem ikke har muligheten til å påvirke de vedtakene
formålet er utelukkende å gjøre det mulig for det storting som velges i september tyvesytten å bringe paragrafens ordlyd bedre samsvar med dens tilsiktede meningsinnhold
forslagsstillerne påpeker at vår rettsutvikling påvirkes av andre eksterne rettsdannelser slik som utvikling av folkeretten menneskerettighetene og EU-retten som alle etter hvert har fått et økende plass i det norske rettskildebildet
det ligger i de fleste grunnleggende <ee> rettigheters natur president at i visse tilfeller så må de avveies mot hverandre eller mot andre viktige samfunnsinteresser
president det er <ee> slik at asylretten heller ikke er altså utgangspunktet i vår forpliktelse i dag er å finne både i FNs konvensjon og i Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen
<ee> jeg vil si president at <ee> tiden høyst er inne for at vi nå vedtar også det tidsmessige bokmålet og at Grunnloven altså kommer på tidsmessig bokmål i siden ti i tillegg til tidsmessig <ee> nynorsk
og <ee> nå har vi altså <INAUDIBLE> en en et Grunnlov som <ee> jeg bruker det uttrykket halter språklig i den forstand at vi har tidsmessig nynorsk men vi har ikke tidsmessig bokmål
de feiret to hundre-årsjubileet <ee> våren tyvefemten
gjennom mange år så har vi sett et sterkt press mot matjordressursene
president jeg vil legge fram grunnlovsforslag nummer åtte om ny paragraf hundre og tretten om begrensninger i Grunnlovens rettigheter
vi har mye lengre utdannelse på alle borgere og en sekstenåring i dag kan veldig mye mer enn hva en sekstenåring kunne når vi innførte atten års stemmerett
det handler om noen av de aller viktigste verdiene og rettighetene og begrensningene vi skal legge på statens <ee> myndighet men også hvordan vi skal håndtere våre aller viktigste forpliktelser
gjennom to hundre år så har dette her vore innfortolka i praksis
og så vil Miljøpartiet De Grønne <qq> unnskyld komme tilbake til akkurat hvordan vi forholder oss til de enkelte lovtekstene og det punktet representanten Fylkesnes tok opp på slutten nemlig <ee> forsikringen om at eierskapet skal komme kystens folk og kystens næringsliv til gode
paragrafen antas å ha stor indirekte betydning da forhandlingsklimaet mellom ulike partier <ee> og part politikere hele tiden <ee> vil sørge for at dem har i bakhodet at et mindretall kan fremme en sak for folkets vurdering i en folkeavstemning
sånn vi ser det er det bedre at begrensningene fremgår av Grunnloven enn at de bare skjer uten at de har politiske skranker
president på nåværende tidspunkt så er det opp til Høyesterett å bestemme hvor grensene går
så vi har vært med på å løfte ungdommene våre men nå må vi også gi dem mulighet til å påvirke samfunnet rundt seg og det er faktisk en en jobb å gjøre for å dra dem med i utforminga av samfunnet
<ee> jeg skjønner jo at åpenbart at Arbeiderpartiet er uenig i det vi har gjort for forenklinger plan- og bygningslov og tiltak på tilbudssiden men det er altså den mest avgjørende vi kan gjøre for å sikre at flere på en raskere og rimeligere måte kommer seg inn i et boligmarked man har sett en eksploderende utvikling i prisene
<ee> her er det en høy bevissthet <ee> hos politiet <ee> og jeg tenker at det er viktig at vi <ee> legger til rette på ressurssida for at dem kan fortsette den gode innsatsen men samtidig at vi som politikere er tilbakeholdne med å forklare dem og fortelle politiet hvordan man skal gjennomføre dette
<ee> blir det da klokt å sentralisere beslutninger sånn som man gjør i dag mens alle andre institusjoner profesjonsutdanninger de søker nærhet til det operative de som forstår virkeligheten og den nære forbindelsen som er mellom Sjøkrigsskolen og Haakonsvern som er Nordens største marinebase
og må kanskje minne finansministeren om hva hennes eget parti sa før valget at en forutsatt borgerlig flertall <ee> skulle senke egenkapitalkravet til ti prosent
og nå har vi jo gjennom denne stortingsperioden stilt en rekke krav til de som skal være <ee> lærere i skolen
så vil det alltid være slik at når denne type alvorlige hendelser skjer så er det viktig med tett kontakt mellom de ansvarlige myndighetene <ee> og også med <ee> lokale <ee> lokalbefolkningen som gjør også en betydelig innsats i samarbeid med SNO og de andre andre etatene
og det vi ser på de senere rapportene nå er at det har hatt stor effekt på å få lukket de tiltakene som har vært nødvendig og ser at den nye tilsynsfilosofien gir også god effekt på gjennomføringen av av forbedret tilsyn
men jeg ber om at man <ee> <ee> har en en <ee> <ee> en viss forsiktighet med å fremstille <ee> Sivilombudsmannens <ee> kritikk av soningsforholdene i Nederland som <ee> <ee> noe i retning av brudd på menneskerettighetene <ee> eller noe sånn som helst av det slaget
Justis- og beredskapsdepartementet vil gjennomgå <INAUDIBLE> eller vil be Kriminalomsorgsdirektoratet gjennomgå <ee> kriminalomsorgens regler og praksis ved bruk av tvangsmidler ved transport
for det prese for det første president så er baserer vår vår <ee> nordområdepolitikk seg vårt <ee> vår politikk seg på at havretten gjelder i Arktis og president det andre viktige punktet vi som har vært viktig for oss å fremføre det er at vi må ha en god balanse mellom bærekraftig bruk og vern
fra første januar totusenogsytten får borettslag og sameier kompensert moms for byggekostnader og drift dersom de inngår som en del av det lovpålagte heldøgns helse- og omsorgstilbudet i kommunen
og det er syns jeg utrolig viktig i sånne sammenhenger at man får god informasjon at man møter helsepersonell som kan snakke om risiko at man kan få tatt den samtalen som gjør at man også vet at det er risiko for det andre fosteret hvis <ee> hvis dette skjer
<ee> det det som er vår oppfatning er da at vi burde på en måte endre loven og eventuelt <ee> gjøre unntak og begrensninger i s kvinners rettigheter i de første tolv ukene hvis vi ikke skulle gjort det og det har ikke regjeringen ønsket å gjøre
i spørsmålet er representanten opptatt av <ee> strukturelle endringer i organisasjonen til Oslo politidistrikt og hvordan dette kan ha følger for langsiktig konsentrert innsats mot <ee> de kriminelle gjengene
vil statsråden <ee> bidra til at man kunne vil kunne gjøre en sånn forsterket innsats som man nå er i ferd med å iverksette overfor den nye <ee> bekymringsfulle gjengutviklingen i Oslo og se på om det fins muligheter for å kanalisere midler sånn at vi kan få satt trykk på det
en av de viktigste <ee> spørsmålene i EU det er hvilken energimiks skal ta <ee> Europa og verden over fra kull veldig fossilbasert <ee> energi og til en reinere er energi i fremtida
vi ser at <ee> vi er i ei tid der kanskje dannelse og dannelsesfag som historie som samfunnsfag som religionskunnskap blir viktigere og viktigere for å kunne være <ee> aktive borgere i et samfunn